# Euroopan unionin L 351/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 351 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta22. lokakuuta 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 351

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta22. lokakuuta 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1533, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Limone dell’Etna (SMM)) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1534, annettu 21 päivänä lokakuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella | 2 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1535, annettu 21 päivänä lokakuuta 2020, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7388)

   (
  1
  ) | 37 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1533, annettu 15 päivänä lokakuuta 2020, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Limone dell’Etna (SMM))

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1534, annettu 21 päivänä lokakuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella

2

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1535, annettu 21 päivänä lokakuuta 2020, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7388)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7388)

1

37

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2020/674, annettu 15 päivänä toukokuuta 2020, ehdotetusta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa( EUVL L 158, 20.5.2020 ) | 64 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2020/674, annettu 15 päivänä toukokuuta 2020, ehdotetusta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa( EUVL L 158, 20.5.2020 )

( EUVL L 158, 20.5.2020 )

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 351/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1533,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2020,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Limone dell’Etna” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Limone dell’Etna” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Limone dell’Etna” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Limone dell’Etna” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Limone dell’Etna” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Limone dell’Etna” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 204, 18.6.2020, s. 24.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 351/2

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1534,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2020,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1355/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin yrityskohtaisina paljoustulleina, jotka vaihtelevat 361,4 eurosta 531,2 euroon tuotteen nettopainotonnia kohti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1355/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin yrityskohtaisina paljoustulleina, jotka vaihtelevat 361,4 eurosta 531,2 euroon tuotteen nettopainotonnia kohti.

2

| (2) | Euroopan unionin tuomioistuin kumosi kyseiset toimenpiteet 22 päivänä maaliskuuta 2012 (3), mutta ne otettiin uudelleen käyttöön 18 päivänä helmikuuta 2013 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 158/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin tuomioistuin kumosi kyseiset toimenpiteet 22 päivänä maaliskuuta 2012 (3), mutta ne otettiin uudelleen käyttöön 18 päivänä helmikuuta 2013 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 158/2013 (4).

3

4

| (3) | Toimenpiteet pidettiin voimassa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1313/2014 (5) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteet pidettiin voimassa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1313/2014 (5) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella.

5

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (4) | Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen jälkeen Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados, jäljempänä ’Fenaval’ tai ’pyynnön esittäjä’, pyysi voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) kokonaistuotannosta unionissa on 100 prosenttia. Fenaval väitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen jälkeen Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados, jäljempänä ’Fenaval’ tai ’pyynnön esittäjä’, pyysi voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) kokonaistuotannosta unionissa on 100 prosenttia. Fenaval väitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

6

| (5) | Komissio ilmoitti 10 päivänä joulukuuta 2019Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 10 päivänä joulukuuta 2019Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7

1.3   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (6) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(6)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (7) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se otti yhteyttä erityisesti pyynnön esittäjään, tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa, tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin unionissa sekä Kiinan viranomaisiin. |
| --- | --- |

(7)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se otti yhteyttä erityisesti pyynnön esittäjään, tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa, tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin unionissa sekä Kiinan viranomaisiin.

| (8) | Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.5   Otanta

Otanta

| (9) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.5.1   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (10) | Pyynnön esittäjä toimitti luettelon 33:sta tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaisesta viejästä ja tuottajasta (8). Koska Kiinassa toimii ilmeisen paljon viejiä ja tuottajia, komissio esitti vireillepanoilmoituksessa otannan käyttöä. |
| --- | --- |

(10)

Pyynnön esittäjä toimitti luettelon 33:sta tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaisesta viejästä ja tuottajasta (8). Koska Kiinassa toimii ilmeisen paljon viejiä ja tuottajia, komissio esitti vireillepanoilmoituksessa otannan käyttöä.

8

| (11) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä. |
| --- | --- |

(11)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

| (12) | Viisi kiinalaista tuottajaa ja tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kun otetaan huomioon tarkastelun kohteena olevan tuotteen tiedossa olevien viejien tai tuottajien suuri määrä Kiinassa, yhteistyössä toimimisen astetta pidettiin alhaisena. |
| --- | --- |

(12)

Viisi kiinalaista tuottajaa ja tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kun otetaan huomioon tarkastelun kohteena olevan tuotteen tiedossa olevien viejien tai tuottajien suuri määrä Kiinassa, yhteistyössä toimimisen astetta pidettiin alhaisena.

| (13) | Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otokseen alustavasti yhden tuottajan ja kaksi tuottajaryhmää, joiden kapasiteetti ja vientimäärä Euroopan unioniin olivat suurimmat. Valituista yritysryhmistä kaksi myi merkittäviä määriä myös Kiinan kotimarkkinoilla. Otanta kattoi 69 prosenttia ilmoitetusta Euroopan unioniin suuntautuvan viennin määrästä 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisenä aikana. Viejien kyselylomake asetettiin saataville verkossa (9) vireillepanopäivänä ja linkki verkkosivustolle lähetettiin kaikille asianomaisille osapuolille. Otokseen valituilla yrityksillä oli 30 päivää aikaa toimittaa vastaus kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(13)

Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otokseen alustavasti yhden tuottajan ja kaksi tuottajaryhmää, joiden kapasiteetti ja vientimäärä Euroopan unioniin olivat suurimmat. Valituista yritysryhmistä kaksi myi merkittäviä määriä myös Kiinan kotimarkkinoilla. Otanta kattoi 69 prosenttia ilmoitetusta Euroopan unioniin suuntautuvan viennin määrästä 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisenä aikana. Viejien kyselylomake asetettiin saataville verkossa (9) vireillepanopäivänä ja linkki verkkosivustolle lähetettiin kaikille asianomaisille osapuolille. Otokseen valituilla yrityksillä oli 30 päivää aikaa toimittaa vastaus kyselylomakkeeseen.

9

| (14) | Yksi otokseen valittu ryhmä ja yksi tuottaja päättivät kuitenkin vetäytyä yhteistyöstä. Tämän vuoksi komissio päätti jatkaa tutkimusta kaikkien jäljelle jääneiden yhteistyössä toimineiden yritysten pohjalta (kaksi yritystä ja yksi yritysryhmä). Pian sen jälkeen, kun komissio oli ilmoittanut, että kaikkien yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien oli täytettävä vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake, kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa vetäytyi yhteistyöstä. Vain yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti vaaditut tiedot. Tämän ryhmän osuus kaikesta Kiinasta unioniin suuntautuvasta viennistä on noin [45–65] prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Yksi otokseen valittu ryhmä ja yksi tuottaja päättivät kuitenkin vetäytyä yhteistyöstä. Tämän vuoksi komissio päätti jatkaa tutkimusta kaikkien jäljelle jääneiden yhteistyössä toimineiden yritysten pohjalta (kaksi yritystä ja yksi yritysryhmä). Pian sen jälkeen, kun komissio oli ilmoittanut, että kaikkien yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien oli täytettävä vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake, kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa vetäytyi yhteistyöstä. Vain yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti vaaditut tiedot. Tämän ryhmän osuus kaikesta Kiinasta unioniin suuntautuvasta viennistä on noin [45–65] prosenttia.

1.5.2   Etuyhteydettömien tuojien otanta

Etuyhteydettömien tuojien otanta

| (15) | Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia tiedossa olevia tuojia/toimittajia pyydettiin vastaamaan vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantalomakkeeseen. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia tiedossa olevia tuojia/toimittajia pyydettiin vastaamaan vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantalomakkeeseen.

| (16) | Vain neljä tuojaa palautti täytetyn lomakkeen, joten otantaa ei katsottu tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(16)

Vain neljä tuojaa palautti täytetyn lomakkeen, joten otantaa ei katsottu tarpeelliseksi.

1.6   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

| (17) | Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Unionin tuottajille, tuojille, käyttäjille sekä Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin verkossa saataville (10) vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(17)

Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Unionin tuottajille, tuojille, käyttäjille sekä Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin verkossa saataville (10) vireillepanopäivänä.

10

| (18) | Komissio sai vastaukset kyselylomakkeeseen kahdelta unionin tuottajalta, kolmeltatoista raaka-aineiden toimittajalta ja yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Yksi tuoja ja käyttäjä toimittivat puutteelliset vastaukset. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, jossa käsiteltiin merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. |
| --- | --- |

(18)

Komissio sai vastaukset kyselylomakkeeseen kahdelta unionin tuottajalta, kolmeltatoista raaka-aineiden toimittajalta ja yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Yksi tuoja ja käyttäjä toimittivat puutteelliset vastaukset. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, jossa käsiteltiin merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

| (19) | Covid-19-epidemian maailmanlaajuisesti ja unionissa aiheuttamien sulkutoimien ja matkustusrajoitusten vuoksi perusasetuksen 16 artiklan mukaisia suunniteltuja tarkastuskäyntejä ei lopulta voitu toteuttaa seuraavien oikeushenkilöiden toimitiloihin:
  Unionin tuottajat:






  — | Agricultura y Conservas SA, Algemesí (Valencia), Espanja |
| --- | --- | --- |

(19)

Covid-19-epidemian maailmanlaajuisesti ja unionissa aiheuttamien sulkutoimien ja matkustusrajoitusten vuoksi perusasetuksen 16 artiklan mukaisia suunniteltuja tarkastuskäyntejä ei lopulta voitu toteuttaa seuraavien oikeushenkilöiden toimitiloihin:

Unionin tuottajat:

—

Agricultura y Conservas SA, Algemesí (Valencia), Espanja

| — | Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón (Valencia), Espanja |
| --- | --- |

—

Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón (Valencia), Espanja

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat kauppiaat:

| — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd, jäljempänä ’yhteistyössä toiminut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä’ tai ’Yiguan-ryhmä’. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd, jäljempänä ’yhteistyössä toiminut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä’ tai ’Yiguan-ryhmä’.

| (20) | Koska edellä mainittujen yritysten toimitiloihin ei voitu tehdä tarkastuskäyntiä covid-19-epidemian vuoksi, komissio tarkasteli osapuolten asianmukaisesti toimittamia tietoja (kuten kyselyvastaukset tai puutteista ilmoittaviin kirjeisiin annetut vastaukset) 16 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annetun ilmoituksen (11) mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Koska edellä mainittujen yritysten toimitiloihin ei voitu tehdä tarkastuskäyntiä covid-19-epidemian vuoksi, komissio tarkasteli osapuolten asianmukaisesti toimittamia tietoja (kuten kyselyvastaukset tai puutteista ilmoittaviin kirjeisiin annetut vastaukset) 16 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annetun ilmoituksen (11) mukaisesti.

11

| (21) | Komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden ja unionin edun. Komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaksi unionin tuottajaa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän. |
| --- | --- |

(21)

Komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden ja unionin edun. Komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaksi unionin tuottajaa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän.

1.7   Pyyntöä koskevat huomautukset ja tutkimuksen vireillepano

Pyyntöä koskevat huomautukset ja tutkimuksen vireillepano

| (22) | Kaksi asianomaista osapuolta eli alan kiinalainen kauppakamari (China Chamber of Commerce for Import & Export for Foodstuffs, native produce and animal by-products), jäljempänä ’CCC’, joka toimi useiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien puolesta, ja Yiguan-ryhmä esittivät pyyntöä ja tutkimuksen vireillepanoa koskevat huomautuksensa 16 päivänä tammikuuta 2020 (12). |
| --- | --- |

(22)

Kaksi asianomaista osapuolta eli alan kiinalainen kauppakamari (China Chamber of Commerce for Import & Export for Foodstuffs, native produce and animal by-products), jäljempänä ’CCC’, joka toimi useiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien puolesta, ja Yiguan-ryhmä esittivät pyyntöä ja tutkimuksen vireillepanoa koskevat huomautuksensa 16 päivänä tammikuuta 2020 (12).

12

| (23) | CCC väitti lähinnä, että nyt käsillä olevan toimenpiteiden päättymistä koskevan menettelyn vireillepano ei ollut perustelua ja että se olisi välittömästi päätettävä seuraavista syistä:






  — | Väitetty markkinoiden vääristyminen ja 2 artiklan 6 a alakohdan soveltaminen polkumyyntimarginaalien määrittämiseen eivät ole WTO:n lainsäädännön mukaisia. |
| --- | --- | --- |

(23)

CCC väitti lähinnä, että nyt käsillä olevan toimenpiteiden päättymistä koskevan menettelyn vireillepano ei ollut perustelua ja että se olisi välittömästi päätettävä seuraavista syistä:

—

Väitetty markkinoiden vääristyminen ja 2 artiklan 6 a alakohdan soveltaminen polkumyyntimarginaalien määrittämiseen eivät ole WTO:n lainsäädännön mukaisia.

| — | Pyyntöön sisältyy harhaanjohtavia tietoja ja virheellisiä käsityksiä Kiinan talouden rakenteesta eikä siinä anneta näyttöä sen osoittamiseksi, että sitrushedelmien tuotantopanosten hinnat ovat vääristyneet. CCC nosti esiin myös kysymyksen valtion omistamien yritysten roolista tietyillä Kiinan markkinoilla – valtion läsnäolo ja markkinavääristymät, maankäyttöoikeudet, väitetty syrjivä julkinen politiikka tai toimenpiteet sekä työvoimakustannukset. |
| --- | --- |

—

Pyyntöön sisältyy harhaanjohtavia tietoja ja virheellisiä käsityksiä Kiinan talouden rakenteesta eikä siinä anneta näyttöä sen osoittamiseksi, että sitrushedelmien tuotantopanosten hinnat ovat vääristyneet. CCC nosti esiin myös kysymyksen valtion omistamien yritysten roolista tietyillä Kiinan markkinoilla – valtion läsnäolo ja markkinavääristymät, maankäyttöoikeudet, väitetty syrjivä julkinen politiikka tai toimenpiteet sekä työvoimakustannukset.

| — | EU:n yhteinen maatalouspolitiikka. |
| --- | --- |

—

EU:n yhteinen maatalouspolitiikka.

| — | Espanjan valtion maanviljelijöille tarjoamat tuet ja tukijärjestelmät maatalouden alalla. |
| --- | --- |

—

Espanjan valtion maanviljelijöille tarjoamat tuet ja tukijärjestelmät maatalouden alalla.

| — | Riittämätön näyttö siitä, että vahingon toistuminen tai jatkuminen olisi todennäköistä. |
| --- | --- |

—

Riittämätön näyttö siitä, että vahingon toistuminen tai jatkuminen olisi todennäköistä.

| (24) | Komissio hylkäsi kaikki CCC:n väitteet. Yksityiskohtaiset perusteet näiden väitteiden hylkäämiselle annetaan






  — | 54 kappaleessa, jossa käsitellään normaaliarvon määrittämiseen käytetyn menetelmän yhdenmukaisuutta WTO:n lainsäädännön kanssa, sekä 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa, joissa käsitellään Kiinan merkittäviä kustannusten ja hintojen vääristymiä, mukaan lukien mandariinisäilykkeen tuotannossa käytetyt tuotantopanokset, |
| --- | --- | --- |

(24)

Komissio hylkäsi kaikki CCC:n väitteet. Yksityiskohtaiset perusteet näiden väitteiden hylkäämiselle annetaan

—

54 kappaleessa, jossa käsitellään normaaliarvon määrittämiseen käytetyn menetelmän yhdenmukaisuutta WTO:n lainsäädännön kanssa, sekä 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa, joissa käsitellään Kiinan merkittäviä kustannusten ja hintojen vääristymiä, mukaan lukien mandariinisäilykkeen tuotannossa käytetyt tuotantopanokset,

| — | 55 kappaleessa, jossa käsitellään unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa ja Espanjan viljelijöiden tukijärjestelmiä, ja |
| --- | --- |

—

55 kappaleessa, jossa käsitellään unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa ja Espanjan viljelijöiden tukijärjestelmiä, ja

| — | jäljempänä 4 jaksossa, jossa käsitellään vahingon toistumisen tai jatkumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

—

jäljempänä 4 jaksossa, jossa käsitellään vahingon toistumisen tai jatkumisen todennäköisyyttä.

1.8   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (25) | Komissio ilmoitti 5 päivänä elokuuta 2020 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, ja kehotti osapuolia esittämään huomautuksia. Ainoastaan CCC esitti huomautuksia. |
| --- | --- |

(25)

Komissio ilmoitti 5 päivänä elokuuta 2020 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, ja kehotti osapuolia esittämään huomautuksia. Ainoastaan CCC esitti huomautuksia.

| (26) | Kuulemispyyntöjä ei saatu. |
| --- | --- |

(26)

Kuulemispyyntöjä ei saatu.

| (27) | Komissio toimitti 7 päivänä syyskuuta 2020 kaikille asianomaisille osapuolille täydentävät lopulliset päätelmät, joihin sisältyi seurantalauseke. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin kolmen päivän määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa täydentävistä lopullisista päätelmistä. Komissio ei kuitenkaan saanut yhtään huomautusta. |
| --- | --- |

(27)

Komissio toimitti 7 päivänä syyskuuta 2020 kaikille asianomaisille osapuolille täydentävät lopulliset päätelmät, joihin sisältyi seurantalauseke. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin kolmen päivän määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa täydentävistä lopullisista päätelmistä. Komissio ei kuitenkaan saanut yhtään huomautusta.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (28) | Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 kuuluvat valmistetut tai säilötyt lisättyä alkoholia sisältämättömät, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, sellaisina kuin ne on määritelty HS-nimikkeessä 2008, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’mandariinisäilyke’. |
| --- | --- |

(28)

Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 kuuluvat valmistetut tai säilötyt lisättyä alkoholia sisältämättömät, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, sellaisina kuin ne on määritelty HS-nimikkeessä 2008, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’mandariinisäilyke’.

| (29) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta saadaan kuorimalla ja lohkomalla tiettyjä pieniä sitrushedelmiä (pääasiassa satsumia), jotka sen jälkeen säilötään sokerisiirappiin, mehuun tai veteen erikokoisiin pakkauksiin vastaamaan eri markkinoiden tarpeita. |
| --- | --- |

(29)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta saadaan kuorimalla ja lohkomalla tiettyjä pieniä sitrushedelmiä (pääasiassa satsumia), jotka sen jälkeen säilötään sokerisiirappiin, mehuun tai veteen erikokoisiin pakkauksiin vastaamaan eri markkinoiden tarpeita.

| (30) | Satsumia, klementiinejä ja muita pieniä sitrushedelmiä kutsutaan yleensä yhteisellä nimellä ’mandariinit’. Useimmat näistä eri hedelmälajeista soveltuvat käytettäviksi tuoretuotteena tai jalostettaviksi. Ne ovat samankaltaisia, ja niistä tehtyjen valmisteiden tai säilykkeiden katsotaan siten muodostavan yhden tuotteen. |
| --- | --- |

(30)

Satsumia, klementiinejä ja muita pieniä sitrushedelmiä kutsutaan yleensä yhteisellä nimellä ’mandariinit’. Useimmat näistä eri hedelmälajeista soveltuvat käytettäviksi tuoretuotteena tai jalostettaviksi. Ne ovat samankaltaisia, ja niistä tehtyjen valmisteiden tai säilykkeiden katsotaan siten muodostavan yhden tuotteen.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (31) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:






  a) | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(31)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:

a)

tarkasteltavana oleva tuote,

| b) | Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, |
| --- | --- |

b)

Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote,

| c) | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

c)

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (32) | Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(32)

Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (33) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(33)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (34) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mandariinisäilykkeiden tuonti jatkui samalla tasolla kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (eli 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana). Absoluuttisesti tarkasteltuna Kiinasta tuli tuontia 19 152 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän osuus on noin [17–25] prosenttia unionin markkinoista. |
| --- | --- |

(34)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mandariinisäilykkeiden tuonti jatkui samalla tasolla kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (eli 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana). Absoluuttisesti tarkasteltuna Kiinasta tuli tuontia 19 152 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän osuus on noin [17–25] prosenttia unionin markkinoista.

| (35) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän ilmoitettu kokonaistuotantokapasiteetti oli noin 5 prosenttia Kiinan arvioidusta kokonaistuotantokapasiteetista. Alhaisen yhteistyöasteen vuoksi komissio sovelsi 18 artiklaa ja teki Kiinan mandariinisäilykemarkkinoita, mukaan luettuna tuotantoa, kapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, koskevat päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän ilmoitettu kokonaistuotantokapasiteetti oli noin 5 prosenttia Kiinan arvioidusta kokonaistuotantokapasiteetista. Alhaisen yhteistyöasteen vuoksi komissio sovelsi 18 artiklaa ja teki Kiinan mandariinisäilykemarkkinoita, mukaan luettuna tuotantoa, kapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, koskevat päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (36) | Jäljempänä esitetyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä tehtiin erityisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen, jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissiolle toimittamiin tietoihin perustuvien tilastojen, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, vireillepanon yhteydessä toimitettujen otantavastausten sekä Yiguan-ryhmän antamien kyselyvastausten ja CCC:n toimittamien tietojen pohjalta. Lisäksi komissio käytti muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä, kuten Global Trade Atlas -tietokantaa (13), jäljempänä ’GTA’, ja Orbis Bureau van Dijk -tietokantaa (14), jäljempänä ’Orbis’. |
| --- | --- |

(36)

Jäljempänä esitetyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä tehtiin erityisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen, jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissiolle toimittamiin tietoihin perustuvien tilastojen, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, vireillepanon yhteydessä toimitettujen otantavastausten sekä Yiguan-ryhmän antamien kyselyvastausten ja CCC:n toimittamien tietojen pohjalta. Lisäksi komissio käytti muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä, kuten Global Trade Atlas -tietokantaa (13), jäljempänä ’GTA’, ja Orbis Bureau van Dijk -tietokantaa (14), jäljempänä ’Orbis’.

13

14

3.1.1   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

| (37) | Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa oli toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä saatavilla riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinan kotimarkkinoilla, komissio piti asianmukaisena, että Kiinaa koskeva tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa oli toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä saatavilla riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinan kotimarkkinoilla, komissio piti asianmukaisena, että Kiinaa koskeva tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

| (38) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia tiedossa olevia tuottajia Kiinassa toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytetyistä tuotantopanoksista. Viisi tuottajaa toimitti tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(38)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia tiedossa olevia tuottajia Kiinassa toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytetyistä tuotantopanoksista. Viisi tuottajaa toimitti tarvittavat tiedot.

| (39) | Saadakseen tiedot, joita se piti tarpeellisina tutkimukselleen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen väitettyjen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinan kotimarkkinoilla, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta vastausta. |
| --- | --- |

(39)

Saadakseen tiedot, joita se piti tarpeellisina tutkimukselleen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen väitettyjen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinan kotimarkkinoilla, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta vastausta.

| (40) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä siitä, olisiko perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen Kiinaan asianmukaista, 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(40)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä siitä, olisiko perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen Kiinaan asianmukaista, 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (41) | CCC ja Yiguan-ryhmä esittivät huomautuksen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinassa. Komissio käsitteli näitä väitteitä 54 kappaleessa. |
| --- | --- |

(41)

CCC ja Yiguan-ryhmä esittivät huomautuksen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinassa. Komissio käsitteli näitä väitteitä 54 kappaleessa.

| (42) | Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

| (43) | Komissio toimitti kaikille asianomaisille osapuolille 23 päivänä tammikuuta 2020 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion (15), jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, jossa pyydetään asianomaisten osapuolten näkemyksiä niistä lähteistä, joita komissio saattaa käyttää Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon muodostamiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta, työvoimasta ja jätteestä, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi Turkin asianmukaisimmaksi edustavaksi maaksi tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(43)

Komissio toimitti kaikille asianomaisille osapuolille 23 päivänä tammikuuta 2020 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion (15), jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, jossa pyydetään asianomaisten osapuolten näkemyksiä niistä lähteistä, joita komissio saattaa käyttää Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon muodostamiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta, työvoimasta ja jätteestä, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi Turkin asianmukaisimmaksi edustavaksi maaksi tässä vaiheessa.

15

| (44) | Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia Fenavalilta ja Frucomilta (16). |
| --- | --- |

(44)

Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia Fenavalilta ja Frucomilta (16).

16

| (45) | Komissio vastasi näihin huomautuksiin toisessa, 29 päivänä toukokuuta 2020 päivätyssä muistiossa, jäljempänä ’toinen muistio’, joka koski normaaliarvon määrittämisessä käytettyjä lähteitä. Komissio tarkensi tässä muistiossa tuotannontekijöiden luetteloa ja toisti päätelmänsä, jonka mukaan Turkki oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Huomautuksia ei saatu. |
| --- | --- |

(45)

Komissio vastasi näihin huomautuksiin toisessa, 29 päivänä toukokuuta 2020 päivätyssä muistiossa, jäljempänä ’toinen muistio’, joka koski normaaliarvon määrittämisessä käytettyjä lähteitä. Komissio tarkensi tässä muistiossa tuotannontekijöiden luetteloa ja toisti päätelmänsä, jonka mukaan Turkki oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Huomautuksia ei saatu.

3.2   Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo

| (46) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

| (47) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella, ja koska Kiinan viranomaiset kieltäytyvät yhteistyöstä eivätkä vientiä harjoittavat tuottajat toimittaneet mitään perusteltuja huomautuksia, on asianmukaista soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa. |
| --- | --- |

(47)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella, ja koska Kiinan viranomaiset kieltäytyvät yhteistyöstä eivätkä vientiä harjoittavat tuottajat toimittaneet mitään perusteltuja huomautuksia, on asianmukaista soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa.

3.2.1   Merkittävien vääristymien esiintyminen

Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.2.1.1   Johdanto

| (48) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:






  — | kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; |
| --- | --- | --- |

(48)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:

—

kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat;

| — | valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin; |
| --- | --- |

—

valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin;

läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin;

| — | syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; |
| --- | --- |

—

syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin;

syrjivät

politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin;

| — | konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

| — | palkkakustannusten vääristyminen; |
| --- | --- |

—

palkkakustannusten vääristyminen;

palkkakustannusten vääristyminen;

| — | mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.” |
| --- | --- |

—

mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

| (49) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkasteltavana olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta merkittävien vääristymien esiintyminen voidaan todeta. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä. |
| --- | --- |

(49)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkasteltavana olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta merkittävien vääristymien esiintyminen voidaan todeta. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä.

| (50) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”. |
| --- | --- |

(50)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

| (51) | Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (17), jäljempänä ’raportti’, jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. |
| --- | --- |

(51)

Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (17), jäljempänä ’raportti’, jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä.

17

| (52) | Kuten 18 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön. |
| --- | --- |

(52)

Kuten 18 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

| (53) | Kuten 23 kappaleessa mainitaan, tätä koskevia huomautuksia saatiin CCC:ltä ja Yiguan-ryhmältä. Kumpikin väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen ei ollut oikeudellisesti eikä tosiasiallisesti perusteltua. CCC:n ja Yiguan-ryhmän mukaan tämä johtuu siitä, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan 2.2 kohdassa ei tunnusteta merkittävien vääristymien käsitettä. Lisäksi EU ei CCC:n ja Yiguan-ryhmän mielestä ollut laskenut laskennallista normaaliarvoa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan 2.2.1.1 kohdan ja pysyvän valituselimen asiassa EU – Biodiesel (Argentiina) siitä antaman tulkinnan mukaisesti, jossa normaaliarvon laskennallinen määrittäminen on sallittua vain siinä tapauksessa, että viejämaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä ei myydä vastaavaa tuotetta tai kun viejämaan kotimarkkinoiden erityisestä markkinatilanteesta (...) johtuen tällaisen myynnin perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua. CCC väitti, että merkittävien vääristymien esiintyminen ei kuulu sellaisen myynnin luokkaan, joka ei tapahdu ”tavanomaisessa kaupankäynnissä”, eikä se myöskään sisälly ”erityiseen markkinatilanteeseen”. Lisäksi CCC ja Yiguan-ryhmä väittivät, ettei ollut osoitettu, miten valtion toimenpiteet tarkkaan ottaen vaikuttavat hintoihin ja johtavat näin ollen vääristymiin. Lisäksi CCC ja Yiguan-ryhmä esittivät kysymyksiä siitä, eivätkö unionin yhteisen maatalouspolitiikan ja/tai Espanjan kansallisen lainsäädännön mukaiset tukijärjestelmät johtaisi valtion väliintuloon ja näin ollen unionin mandariinisäilykkeiden tuottajien kustannusten ja hintojen vääristymiseen. Tässä yhteydessä CCC ja Yiguan-ryhmä pyysivät, että komissio ei soveltaisi 2 artikla 6a kohtaa maatalousalan erityispiirteiden vuoksi, koska maatalous on ainutlaatuinen ala, jolla kaikki maailman maat toteuttavat tiettyä tukipolitiikkaa. |
| --- | --- |

(53)

Kuten 23 kappaleessa mainitaan, tätä koskevia huomautuksia saatiin CCC:ltä ja Yiguan-ryhmältä. Kumpikin väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen ei ollut oikeudellisesti eikä tosiasiallisesti perusteltua. CCC:n ja Yiguan-ryhmän mukaan tämä johtuu siitä, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan 2.2 kohdassa ei tunnusteta merkittävien vääristymien käsitettä. Lisäksi EU ei CCC:n ja Yiguan-ryhmän mielestä ollut laskenut laskennallista normaaliarvoa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan 2.2.1.1 kohdan ja pysyvän valituselimen asiassa EU – Biodiesel (Argentiina) siitä antaman tulkinnan mukaisesti, jossa normaaliarvon laskennallinen määrittäminen on sallittua vain siinä tapauksessa, että viejämaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä ei myydä vastaavaa tuotetta tai kun viejämaan kotimarkkinoiden erityisestä markkinatilanteesta (...) johtuen tällaisen myynnin perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua. CCC väitti, että merkittävien vääristymien esiintyminen ei kuulu sellaisen myynnin luokkaan, joka ei tapahdu ”tavanomaisessa kaupankäynnissä”, eikä se myöskään sisälly ”erityiseen markkinatilanteeseen”. Lisäksi CCC ja Yiguan-ryhmä väittivät, ettei ollut osoitettu, miten valtion toimenpiteet tarkkaan ottaen vaikuttavat hintoihin ja johtavat näin ollen vääristymiin. Lisäksi CCC ja Yiguan-ryhmä esittivät kysymyksiä siitä, eivätkö unionin yhteisen maatalouspolitiikan ja/tai Espanjan kansallisen lainsäädännön mukaiset tukijärjestelmät johtaisi valtion väliintuloon ja näin ollen unionin mandariinisäilykkeiden tuottajien kustannusten ja hintojen vääristymiseen. Tässä yhteydessä CCC ja Yiguan-ryhmä pyysivät, että komissio ei soveltaisi 2 artikla 6a kohtaa maatalousalan erityispiirteiden vuoksi, koska maatalous on ainutlaatuinen ala, jolla kaikki maailman maat toteuttavat tiettyä tukipolitiikkaa.

| (54) | Tämän tutkimuksen osalta komissio toteaa 110 kappaleessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista. Komissio ei ollut CCC:n ja Yiguan-ryhmän huomautusten kanssa yhtä mieltä siitä, että komission ei pitäisi soveltaa 2 artiklan 6 a kohtaa. Päinvastoin komissio katsoi, että 2 artiklan 6 a kohtaa voidaan soveltaa ja että sitä on sovellettava tämän tapauksen kaltaisissa olosuhteissa. Komissio katsoi, että kyseisen säännös on yhdenmukainen Euroopan unionin WTO-velvoitteiden kanssa. Komissio muistutti myös tässä yhteydessä, että kiista asiassa DS473 EU-Biodiesel (Argentiina) ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan soveltamista; kyseinen kohta on asianmukainen oikeusperusta normaaliarvon määrittämiselle tässä tutkimuksessa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(54)

Tämän tutkimuksen osalta komissio toteaa 110 kappaleessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista. Komissio ei ollut CCC:n ja Yiguan-ryhmän huomautusten kanssa yhtä mieltä siitä, että komission ei pitäisi soveltaa 2 artiklan 6 a kohtaa. Päinvastoin komissio katsoi, että 2 artiklan 6 a kohtaa voidaan soveltaa ja että sitä on sovellettava tämän tapauksen kaltaisissa olosuhteissa. Komissio katsoi, että kyseisen säännös on yhdenmukainen Euroopan unionin WTO-velvoitteiden kanssa. Komissio muistutti myös tässä yhteydessä, että kiista asiassa DS473 EU-Biodiesel (Argentiina) ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan soveltamista; kyseinen kohta on asianmukainen oikeusperusta normaaliarvon määrittämiselle tässä tutkimuksessa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (55) | Mitä tulee CCC:n ja Yiguanin viittaukseen unionin yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja tukijärjestelmiin, joita väitettiin sallittavan Espanjan kansallisessa lainsäädännössä, komissio muistutti, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymistä vahvistettaessa analysoidaan yhden tai useamman kyseisessä säännöksessä luetellun tekijän mahdollista vaikutusta viejämaan hintoihin ja kustannuksiin. Tässä yhteydessä ei oteta huomioon kustannusrakennetta eikä hinnanmuodostusmekanismeja muilla markkinoilla, mukaan luettuna alakohtaisen tilanteen yleinen laadullinen arviointi. CCC:n ja Yiguan-ryhmän väite ei näin ollen ole merkityksellinen ja se hylättiin. |
| --- | --- |

(55)

Mitä tulee CCC:n ja Yiguanin viittaukseen unionin yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja tukijärjestelmiin, joita väitettiin sallittavan Espanjan kansallisessa lainsäädännössä, komissio muistutti, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymistä vahvistettaessa analysoidaan yhden tai useamman kyseisessä säännöksessä luetellun tekijän mahdollista vaikutusta viejämaan hintoihin ja kustannuksiin. Tässä yhteydessä ei oteta huomioon kustannusrakennetta eikä hinnanmuodostusmekanismeja muilla markkinoilla, mukaan luettuna alakohtaisen tilanteen yleinen laadullinen arviointi. CCC:n ja Yiguan-ryhmän väite ei näin ollen ole merkityksellinen ja se hylättiin.

| (56) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC toisti 53 kappaleessa esitetyt väitteet ja väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta – jonka EU on laatinut yksipuolisesti – ulottuu pidemmälle kuin WTO:n polkumyyntisopimuksen nykyiset oikeudelliset määräykset, joihin ei sisälly vastaavaa säännöstä. Lisäksi CCC väitti, että valituselimen asiassa DS473 antamassa päätöksessä vahvistetaan säännöt normaaliarvon määrittämiseksi ja EU:n on noudatettava valituselimen päätöksiä. |
| --- | --- |

(56)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC toisti 53 kappaleessa esitetyt väitteet ja väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta – jonka EU on laatinut yksipuolisesti – ulottuu pidemmälle kuin WTO:n polkumyyntisopimuksen nykyiset oikeudelliset määräykset, joihin ei sisälly vastaavaa säännöstä. Lisäksi CCC väitti, että valituselimen asiassa DS473 antamassa päätöksessä vahvistetaan säännöt normaaliarvon määrittämiseksi ja EU:n on noudatettava valituselimen päätöksiä.

| (57) | Komissio toisti, kuten jo 54 kappaleessa todetaan, että kiista asiassa DS473 ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan soveltamista, vaan kyseinen kohta on asianmukainen oikeusperusta normaaliarvon määrittämiselle tässä tutkimuksessa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti alkuperämaan normaaliarvon olisi vastattava raaka-aineiden vääristymätöntä hintaa edustavassa maassa. Lisäksi valituselimen asiassa DS473 antama päätös vahvisti, että on olosuhteita, joissa alkuperämaan normaaliarvo voidaan muodostaa laskennallisesti ottamalla huomioon edustavan kolmannen maan tiedot. |
| --- | --- |

(57)

Komissio toisti, kuten jo 54 kappaleessa todetaan, että kiista asiassa DS473 ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan soveltamista, vaan kyseinen kohta on asianmukainen oikeusperusta normaaliarvon määrittämiselle tässä tutkimuksessa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti alkuperämaan normaaliarvon olisi vastattava raaka-aineiden vääristymätöntä hintaa edustavassa maassa. Lisäksi valituselimen asiassa DS473 antama päätös vahvisti, että on olosuhteita, joissa alkuperämaan normaaliarvo voidaan muodostaa laskennallisesti ottamalla huomioon edustavan kolmannen maan tiedot.

| (58) | Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna. Tämän analyysin perusteella, kuten 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa esitetään, hylätään väite, jonka mukaan ei ole osoitettu, miten valtion toimenpiteet vaikuttavat hintoihin mandariinisäilykkeiden alalla. |
| --- | --- |

(58)

Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna. Tämän analyysin perusteella, kuten 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa esitetään, hylätään väite, jonka mukaan ei ole osoitettu, miten valtion toimenpiteet vaikuttavat hintoihin mandariinisäilykkeiden alalla.

3.2.1.2   Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

| (59) | Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (18). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (19). |
| --- | --- |

(59)

Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (18). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (19).

sosialistisen markkinatalouden

tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus

kansantalouden johtavana voimana

varmistaa sen lujittaminen ja kasvu

18

19

| (60) | Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat kokonaisuuden, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (20). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa. |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat kokonaisuuden, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (20). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

20

| (61) | Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (21). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä. |
| --- | --- |

(61)

Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (21). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

21

| (62) | Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Maakuntatason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.1.5 jakso) (22). |
| --- | --- |

(62)

Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Maakuntatason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.1.5 jakso) (22).

22

| (63) | Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.1.8 jakso) (23). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (24). |
| --- | --- |

(63)

Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.1.8 jakso) (23). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (24).

23

24

| (64) | Kolmanneksi sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (25). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (26). |
| --- | --- |

(64)

Kolmanneksi sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (25). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (26).

25

26

| (65) | Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (27). |
| --- | --- |

(65)

Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (27).

27

| (66) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC totesi, että komissio katsoo sosiaalisen markkinatalouden, jossa valtio-omisteisella taloudella on määräävä asema Kiinassa ja jossa kommunistinen puolue vahvistaa tällaista asemaa, syyksi soveltaa erilaista menetelmää normaaliarvon määrittämiseen. Tässä yhteydessä CCC arvosteli komissiota siitä, että se katsoo maan kehityksen saavutetun ”vääristämällä markkinoita”. CCC:n mielestä mikä tahansa poliittinen puolue missä päin tahansa maailmaa olisi huolestunut maansa taloudesta ja pyrkisi parantamaan kotimaista elintasoa. Näin ollen CCC piti komission lähestymistapaa poliittisesti suuntautuneena ja selvästi puolueellisena. |
| --- | --- |

(66)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC totesi, että komissio katsoo sosiaalisen markkinatalouden, jossa valtio-omisteisella taloudella on määräävä asema Kiinassa ja jossa kommunistinen puolue vahvistaa tällaista asemaa, syyksi soveltaa erilaista menetelmää normaaliarvon määrittämiseen. Tässä yhteydessä CCC arvosteli komissiota siitä, että se katsoo maan kehityksen saavutetun ”vääristämällä markkinoita”. CCC:n mielestä mikä tahansa poliittinen puolue missä päin tahansa maailmaa olisi huolestunut maansa taloudesta ja pyrkisi parantamaan kotimaista elintasoa. Näin ollen CCC piti komission lähestymistapaa poliittisesti suuntautuneena ja selvästi puolueellisena.

| (67) | Komissio hylkäsi puolueellisuutta koskevan väitteen. Kuten jo 48 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisessa analyysissa keskitytään ainoastaan merkittäviin vääristymiin, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Komissio tukeutui näin ollen viejämaan tosiasiallisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

(67)

Komissio hylkäsi puolueellisuutta koskevan väitteen. Kuten jo 48 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisessa analyysissa keskitytään ainoastaan merkittäviin vääristymiin, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Komissio tukeutui näin ollen viejämaan tosiasiallisiin olosuhteisiin.

3.2.1.3   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

| (68) | Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta. |
| --- | --- |

(68)

Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

| (69) | Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin (ks. myös 3.2.1.4 jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (28). Vastavuoroisesti valtion omistamilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohtelun mukaisen tuotantopanosten ja rahoituksen saannin (29). |
| --- | --- |

(69)

Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin (ks. myös 3.2.1.4 jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (28). Vastavuoroisesti valtion omistamilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohtelun mukaisen tuotantopanosten ja rahoituksen saannin (29).

28

29

| (70) | Säilykehedelmäalalla toimii useita pieniä tuottajia, ja alalle on yleensä luonteenomaista pk-yritysten suuri määrä. Tämän vuoksi on mahdotonta määrittää valtion omistamien yritysten ja yksityisomistuksessa olevien yritysten välistä suhdetta. Koska päinvastaista näyttöä ei ollut, komissio katsoi, että valtio oli myös tällä alalla merkittävästi läsnä. Omistussuhteista riippumatta kaikkiin tuottajiin sovelletaan joka tapauksessa Kiinan valtion antamia poliittisia ohjeita, kuten 3.2.1.5 jaksossa tarkemmin selostetaan. |
| --- | --- |

(70)

Säilykehedelmäalalla toimii useita pieniä tuottajia, ja alalle on yleensä luonteenomaista pk-yritysten suuri määrä. Tämän vuoksi on mahdotonta määrittää valtion omistamien yritysten ja yksityisomistuksessa olevien yritysten välistä suhdetta. Koska päinvastaista näyttöä ei ollut, komissio katsoi, että valtio oli myös tällä alalla merkittävästi läsnä. Omistussuhteista riippumatta kaikkiin tuottajiin sovelletaan joka tapauksessa Kiinan valtion antamia poliittisia ohjeita, kuten 3.2.1.5 jaksossa tarkemmin selostetaan.

3.2.1.4   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

| (71) | Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (30), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä (31)), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (32). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (33). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös mandariinisäilykkeiden tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat. |
| --- | --- |

(71)

Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (30), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä (31)), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (32). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (33). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös mandariinisäilykkeiden tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

30

31

32

33

| (72) | Vaikka mandariinisäilykealalta on sen hajanaisuuden vuoksi saatavilla vain vähän tietoa valtion läsnäolosta, tutkimuksessa vahvistettiin, että teräksen osuus tuotantokustannuksista on noin 21 prosenttia, minkä vuoksi se on sitrushedelmien ohella (joiden osuus on noin 25–30 prosenttia tuotantokustannuksista) tärkein raaka-aine mandariinisäilykkeiden tuotannossa. Teräsalalla valtion määräävä asema on kuitenkin merkittävä (34). Teräsalalla monet suurimmista tuottajista ovat valtion omistamia yrityksiä. Joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020) (35) esimerkkeinä 12. viisivuotissuunnitelmakauden saavutuksista (esim. Baosteel, Anshan Iron and Steel ja Wuhan Iron and Steel). Koska teräs on merkittävä tuotantopanos tölkkien valmistuksessa, mandariinisäilykkeiden tuottajat hyötyvät mahdollisista hinnan vääristymistä, jotka johtuvat valtion puuttumisesta teräsalaan. |
| --- | --- |

(72)

Vaikka mandariinisäilykealalta on sen hajanaisuuden vuoksi saatavilla vain vähän tietoa valtion läsnäolosta, tutkimuksessa vahvistettiin, että teräksen osuus tuotantokustannuksista on noin 21 prosenttia, minkä vuoksi se on sitrushedelmien ohella (joiden osuus on noin 25–30 prosenttia tuotantokustannuksista) tärkein raaka-aine mandariinisäilykkeiden tuotannossa. Teräsalalla valtion määräävä asema on kuitenkin merkittävä (34). Teräsalalla monet suurimmista tuottajista ovat valtion omistamia yrityksiä. Joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020) (35) esimerkkeinä 12. viisivuotissuunnitelmakauden saavutuksista (esim. Baosteel, Anshan Iron and Steel ja Wuhan Iron and Steel). Koska teräs on merkittävä tuotantopanos tölkkien valmistuksessa, mandariinisäilykkeiden tuottajat hyötyvät mahdollisista hinnan vääristymistä, jotka johtuvat valtion puuttumisesta teräsalaan.

34

35

| (73) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC vastusti komission lähestymistapaa. Sen mukaan komissio myönsi, että valtion läsnäolo sitrushedelmäteollisuudessa oli varsin vähäistä mutta sivuutti tämän kysymyksen keskustelemalla teräsalan panoksesta eikä valtion läsnäolosta varsinaisella sitrushedelmäalalla. |
| --- | --- |

(73)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC vastusti komission lähestymistapaa. Sen mukaan komissio myönsi, että valtion läsnäolo sitrushedelmäteollisuudessa oli varsin vähäistä mutta sivuutti tämän kysymyksen keskustelemalla teräsalan panoksesta eikä valtion läsnäolosta varsinaisella sitrushedelmäalalla.

| (74) | Komissio hylkäsi tämän väitteen. Kuten 96 ja 97 kappaleessa muistutetaan, Kiinan järjestelmän olennaiset piirteet saavat aikaan merkittäviä vääristymiä ja ne koskevat koko maata ja kaikkia toimialoja, myös mandariinisäilykkeiden valmistuksessa käytettyjä tuotannontekijöitä. Kun otetaan huomioon teräksen merkitys tuotantopanoksena ja se, että kaikki tuotantopanokset lukuun ottamatta osaa sokerista hankitaan Kiinasta, mandariinisäilykkeiden kustannukset ovat selvästi alttiina tällaisille järjestelmätasoisille vääristymille, myös siksi, että valtion määräävä asema teräsalalla on merkittävä. |
| --- | --- |

(74)

Komissio hylkäsi tämän väitteen. Kuten 96 ja 97 kappaleessa muistutetaan, Kiinan järjestelmän olennaiset piirteet saavat aikaan merkittäviä vääristymiä ja ne koskevat koko maata ja kaikkia toimialoja, myös mandariinisäilykkeiden valmistuksessa käytettyjä tuotannontekijöitä. Kun otetaan huomioon teräksen merkitys tuotantopanoksena ja se, että kaikki tuotantopanokset lukuun ottamatta osaa sokerista hankitaan Kiinasta, mandariinisäilykkeiden kustannukset ovat selvästi alttiina tällaisille järjestelmätasoisille vääristymille, myös siksi, että valtion määräävä asema teräsalalla on merkittävä.

| (75) | Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.1.8 jakso) samoin kuin lisäraaka-aineiden ja -tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (36). |
| --- | --- |

(75)

Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.1.8 jakso) samoin kuin lisäraaka-aineiden ja -tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (36).

36

| (76) | Näin ollen valtion läsnäolo ja toimet yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä ja muilla sektoreilla (kuten rahoitus- ja tuotantopanossektorilla), antavat Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin. |
| --- | --- |

(76)

Näin ollen valtion läsnäolo ja toimet yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä ja muilla sektoreilla (kuten rahoitus- ja tuotantopanossektorilla), antavat Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

3.2.1.5   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

| (77) | Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (37). |
| --- | --- |

(77)

Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (37).

37

| (78) | Kuten jo 72 kappaleessa todetaan, teräs on tärkeä tuotantopanos erityisesti mandariinisäilykealalla. Vaikka mandariinisäilykeala sinänsä on tuotannonalana varsin vähämerkityksinen eikä se kuulu Kiinan viranomaisten keskeisten suunnitelmien piiriin, alan tuottajat hyötyvät kuitenkin käyttämiensä raaka-aineiden eli lähinnä teräksen ja raudan hinnan vääristymistä. |
| --- | --- |

(78)

Kuten jo 72 kappaleessa todetaan, teräs on tärkeä tuotantopanos erityisesti mandariinisäilykealalla. Vaikka mandariinisäilykeala sinänsä on tuotannonalana varsin vähämerkityksinen eikä se kuulu Kiinan viranomaisten keskeisten suunnitelmien piiriin, alan tuottajat hyötyvät kuitenkin käyttämiensä raaka-aineiden eli lähinnä teräksen ja raudan hinnan vääristymistä.

| (79) | Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (38). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (39). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (40). Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (41), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan rauta ja teräs kannustettavina tuotannonaloina. Luettelon sovellettavuus vahvistettiin hiljattaisessa tiettyjä Kiinasta peräisin olevia raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (42). |
| --- | --- |

(79)

Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (38). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (39). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (40). Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (41), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan rauta ja teräs kannustettavina tuotannonaloina. Luettelon sovellettavuus vahvistettiin hiljattaisessa tiettyjä Kiinasta peräisin olevia raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (42).

38

39

40

41

42

| (80) | Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, sijoitukset, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia teräsalan kehittämisessä ja toiminnassa (43). |
| --- | --- |

(80)

Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, sijoitukset, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia teräsalan kehittämisessä ja toiminnassa (43).

43

| (81) | Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen ja raudan tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti. |
| --- | --- |

(81)

Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen ja raudan tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

| (82) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC väitti, että komission perustelujen mukaan vaikutti siltä, että Kiinassa jaettaisiin resursseja ilman minkäänlaista markkinavoimien noudattamista, mikä estäisi koko maan yleistä talouskehitystä, jos väite pitäisi paikkansa. Lisäksi CCC huomautti, että kaikki EU:n talouden toimijat – niin yksityisessä kuin julkisessakin omistuksessa olevat – toimivat myös EU:n suunnitelmien tai jäsenvaltioiden nimeämien toimintalinjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC väitti, että komission perustelujen mukaan vaikutti siltä, että Kiinassa jaettaisiin resursseja ilman minkäänlaista markkinavoimien noudattamista, mikä estäisi koko maan yleistä talouskehitystä, jos väite pitäisi paikkansa. Lisäksi CCC huomautti, että kaikki EU:n talouden toimijat – niin yksityisessä kuin julkisessakin omistuksessa olevat – toimivat myös EU:n suunnitelmien tai jäsenvaltioiden nimeämien toimintalinjojen mukaisesti.

| (83) | Komissio toisti tässä yhteydessä, että yleisen taloudellisen kehityksen tai elintason parantamisen kaltaiset kysymykset eivät kuulu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisen analyysin piiriin. Kuten 48 kappaleessa todetaan, analyysissa keskitytään ainoastaan siihen, missä määrin ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan. Mitä tulee CCC:n viittaukseen, joka koskee EU:n talouden toimijoita, komissio muistuttaa, että kuten jo 55 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymistä analysoitaessa tarkastellaan kyseisessä säännöksessä lueteltujen tekijöiden mahdollista vaikutusta viejämaan hintoihin ja kustannuksiin. Tässä yhteydessä ei oteta huomioon talouden toimijoiden toimia muilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(83)

Komissio toisti tässä yhteydessä, että yleisen taloudellisen kehityksen tai elintason parantamisen kaltaiset kysymykset eivät kuulu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisen analyysin piiriin. Kuten 48 kappaleessa todetaan, analyysissa keskitytään ainoastaan siihen, missä määrin ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan. Mitä tulee CCC:n viittaukseen, joka koskee EU:n talouden toimijoita, komissio muistuttaa, että kuten jo 55 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymistä analysoitaessa tarkastellaan kyseisessä säännöksessä lueteltujen tekijöiden mahdollista vaikutusta viejämaan hintoihin ja kustannuksiin. Tässä yhteydessä ei oteta huomioon talouden toimijoiden toimia muilla markkinoilla.

3.2.1.6   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

| (84) | Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (44). |
| --- | --- |

(84)

Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (44).

44

| (85) | Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (45). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä kuitenkin laiminlyödään säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (46). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (47). |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (45). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä kuitenkin laiminlyödään säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (46). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (47).

45

46

47

| (86) | Kiinan talouden muiden alojen tapaan mandariinisäilykkeiden tuottajiin sovelletaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi nämä päätelmät kyseenalaisiksi, sillä CCC ja Yiguan-ryhmä tyytyivät toteamaan, että maanjako ei merkitse kaupallisen maankäytön rajoittamista tai kieltämistä ja että kaikki maat suojelevat viljelijöitä ja että maatalous on merkittävä osa minkä tahansa maan taloudellista toimintaa ja liittyy läheisesti yhteiskunnalliseen vakauteen. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella ja koska mitään päinvastaista tietoa ei ollut, nämä seikat vaikuttavat koskevan täysin myös mandariinisäilykealaa. |
| --- | --- |

(86)

Kiinan talouden muiden alojen tapaan mandariinisäilykkeiden tuottajiin sovelletaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi nämä päätelmät kyseenalaisiksi, sillä CCC ja Yiguan-ryhmä tyytyivät toteamaan, että maanjako ei merkitse kaupallisen maankäytön rajoittamista tai kieltämistä ja että kaikki maat suojelevat viljelijöitä ja että maatalous on merkittävä osa minkä tahansa maan taloudellista toimintaa ja liittyy läheisesti yhteiskunnalliseen vakauteen. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella ja koska mitään päinvastaista tietoa ei ollut, nämä seikat vaikuttavat koskevan täysin myös mandariinisäilykealaa.

| (87) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä CCC ja Yiguan-ryhmä totesivat, että komissio oli siirtynyt tarkastelemaan Kiinan talouden yleistä rakennetta, jolle on ominaista sosialistinen talous, Kiinan viranomaisten hallintorakenne ja Kiinan kommunistisen puolueen rooli, koska komissio ei ollut löytänyt tosiasiallista näyttöä, joka tukisi sen markkinoiden vääristymistä koskevia päätelmiä sitrushedelmäalan osalta. CCC totesi huomautuksissaan, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen tai täytäntöönpano ei ole puutteellista tai syrjivää sitrushedelmäalalla. |
| --- | --- |

(87)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä CCC ja Yiguan-ryhmä totesivat, että komissio oli siirtynyt tarkastelemaan Kiinan talouden yleistä rakennetta, jolle on ominaista sosialistinen talous, Kiinan viranomaisten hallintorakenne ja Kiinan kommunistisen puolueen rooli, koska komissio ei ollut löytänyt tosiasiallista näyttöä, joka tukisi sen markkinoiden vääristymistä koskevia päätelmiä sitrushedelmäalan osalta. CCC totesi huomautuksissaan, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen tai täytäntöönpano ei ole puutteellista tai syrjivää sitrushedelmäalalla.

| (88) | CCC:n väitteitä ei kuitenkaan hyväksytty. Komissio muistutti, että Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja omaisuuslakeja sovelletaan yleisesti (48), myös mandariinisäilykkeiden alalla. Ei ole olemassa täsmällistä ja asianmukaista näyttöä, jolla voidaan selvästi osoittaa, että sitrushedelmäalaan ei vaikuttaisi konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai puutteellinen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(88)

CCC:n väitteitä ei kuitenkaan hyväksytty. Komissio muistutti, että Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja omaisuuslakeja sovelletaan yleisesti (48), myös mandariinisäilykkeiden alalla. Ei ole olemassa täsmällistä ja asianmukaista näyttöä, jolla voidaan selvästi osoittaa, että sitrushedelmäalaan ei vaikuttaisi konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai puutteellinen täytäntöönpano.

48

| (89) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista mandariinisäilykkeiden tuotannonalalla, myös tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista mandariinisäilykkeiden tuotannonalalla, myös tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

3.2.1.7   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

| (90) | Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (49). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (50). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (51). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa. |
| --- | --- |

(90)

Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (49). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (50). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (51). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

49

50

51

| (91) | Siitä, että mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää, ei esitetty mitään näyttöä. Pikemminkin päinvastoin CCC ja Yiguan-konserni väittivät, että merkittävä osa sitrushedelmäyhtiöiden työvoimasta koostuisi yleensä tilapäisistä tai kausityöntekijöistä, jotka palkataan maaseudulta, joilla ei ole työsopimusta yritysten kanssa ja joiden palkkiot perustuvat täysin tuotetun tai jalostetun määrän perusteella määritettyyn työsuoritukseen. CCC ja Yiguan-ryhmä eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat ristiriidassa 90 kappaleessa esitettyjen päätelmien kanssa. Sen sijaan ne totesivat yksinkertaisesti, että Kiinan kaupungistumisen nopea kasvu on kiistatonta ja että miljoonien ihmisten liikkeet useisiin eri kaupunkeihin osoittavat ihmisten liikkuvuuden Kiinassa. Kuten 90 kappaleessa todetaan, työntekijöiden fyysisen liikkuvuuden sijaan kyse on kuitenkin kotitalouksien rekisteröintijärjestelmän seurauksista, jotka aiheuttavat palkkojen vääristymiä tiettyjen työntekijäryhmien haavoittuvuuden vuoksi. Lisäksi CCC ja Yiguan viittasivat alkuperäiseen tutkimukseen mutta eivät maininneet mitään kyseisen tutkimuksen erityistä päätelmää, joka olisi asettanut kyseenalaiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen. Komissio huomautti tässä yhteydessä, että alkuperäinen tutkimus ei suinkaan tukenut CCC:n ja Yiguanin kanttaa, vaan siinä tuotiin esiin useita sääntöjenvastaisuuksia, jotka koskivat tapaa, jolla työsopimus oli tehty ja työntekijöille maksettu korvaus. |
| --- | --- |

(91)

Siitä, että mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää, ei esitetty mitään näyttöä. Pikemminkin päinvastoin CCC ja Yiguan-konserni väittivät, että merkittävä osa sitrushedelmäyhtiöiden työvoimasta koostuisi yleensä tilapäisistä tai kausityöntekijöistä, jotka palkataan maaseudulta, joilla ei ole työsopimusta yritysten kanssa ja joiden palkkiot perustuvat täysin tuotetun tai jalostetun määrän perusteella määritettyyn työsuoritukseen. CCC ja Yiguan-ryhmä eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat ristiriidassa 90 kappaleessa esitettyjen päätelmien kanssa. Sen sijaan ne totesivat yksinkertaisesti, että Kiinan kaupungistumisen nopea kasvu on kiistatonta ja että miljoonien ihmisten liikkeet useisiin eri kaupunkeihin osoittavat ihmisten liikkuvuuden Kiinassa. Kuten 90 kappaleessa todetaan, työntekijöiden fyysisen liikkuvuuden sijaan kyse on kuitenkin kotitalouksien rekisteröintijärjestelmän seurauksista, jotka aiheuttavat palkkojen vääristymiä tiettyjen työntekijäryhmien haavoittuvuuden vuoksi. Lisäksi CCC ja Yiguan viittasivat alkuperäiseen tutkimukseen mutta eivät maininneet mitään kyseisen tutkimuksen erityistä päätelmää, joka olisi asettanut kyseenalaiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen. Komissio huomautti tässä yhteydessä, että alkuperäinen tutkimus ei suinkaan tukenut CCC:n ja Yiguanin kanttaa, vaan siinä tuotiin esiin useita sääntöjenvastaisuuksia, jotka koskivat tapaa, jolla työsopimus oli tehty ja työntekijöille maksettu korvaus.

| (92) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCC toisti väitteensä, jonka mukaan hedelmien jalostusalalla on kaksi työntekijäryhmää eli kokopäivätoimiset työntekijät ja kausityöntekijät. Tässä yhteydessä CCC väitti, että hedelmiä jalostavat yritykset käyttävät Kiinan pohjoisosasta tulevia kausityöntekijöitä, mikä osoittaa, että yritykset voivat vapaasti palkata työntekijöitä ja että työntekijät voivat vapaasti valita työnsä. Näin ollen CCC katsoi, että komission arvio palkkoihin liittyvistä vääristymistä on tosiasiallisesti virheellinen. |
| --- | --- |

(92)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCC toisti väitteensä, jonka mukaan hedelmien jalostusalalla on kaksi työntekijäryhmää eli kokopäivätoimiset työntekijät ja kausityöntekijät. Tässä yhteydessä CCC väitti, että hedelmiä jalostavat yritykset käyttävät Kiinan pohjoisosasta tulevia kausityöntekijöitä, mikä osoittaa, että yritykset voivat vapaasti palkata työntekijöitä ja että työntekijät voivat vapaasti valita työnsä. Näin ollen CCC katsoi, että komission arvio palkkoihin liittyvistä vääristymistä on tosiasiallisesti virheellinen.

| (93) | Komissio ei kuitenkaan ole väittänyt, että eri työntekijäryhmien, kuten kokopäivätoimisten tai kausityöntekijöiden, olemassaolo itsessään johtaisi merkittäviin vääristymiin. Sen sijaan työlainsäädännön erityispiirteet yhdessä kotitalouksien rekisteröintijärjestelmän ja työtekijöiden oikeuksia edustavien työmarkkinajärjestöjen puuttumisen kanssa johtavat 90 kappaleessa kuvattuihin sääntöjenvastaisuuksiin ja palkkojen vääristymiseen. Näin ollen CCC:n väitteitä ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(93)

Komissio ei kuitenkaan ole väittänyt, että eri työntekijäryhmien, kuten kokopäivätoimisten tai kausityöntekijöiden, olemassaolo itsessään johtaisi merkittäviin vääristymiin. Sen sijaan työlainsäädännön erityispiirteet yhdessä kotitalouksien rekisteröintijärjestelmän ja työtekijöiden oikeuksia edustavien työmarkkinajärjestöjen puuttumisen kanssa johtavat 90 kappaleessa kuvattuihin sääntöjenvastaisuuksiin ja palkkojen vääristymiseen. Näin ollen CCC:n väitteitä ei voitu hyväksyä.

| (94) | Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan sekä suoraan (tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää). |
| --- | --- |

(94)

Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan sekä suoraan (tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

3.2.1.8   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

| (95) | Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä. |
| --- | --- |

(95)

Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä.

| (96) | Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista, että siinä ovat vahvassa asemassa valtion omistamat pankit (52), jotka rahoitusta myöntäessään ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat (53)), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (54). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (55). |
| --- | --- |

(96)

Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista, että siinä ovat vahvassa asemassa valtion omistamat pankit (52), jotka rahoitusta myöntäessään ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat (53)), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (54). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (55).

52

53

54

55

| (97) | Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa. |
| --- | --- |

(97)

Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa.

| (98) | Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä monista eri syistä, kuten siksi että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (56). |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä monista eri syistä, kuten siksi että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (56).

56

| (99) | Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (57). Tämän tuloksena lainanannossa suositaan valtion omistuksessa olevia yrityksiä, suuria yksityisiä yrityksiä, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimivia yrityksiä, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille. |
| --- | --- |

(99)

Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (57). Tämän tuloksena lainanannossa suositaan valtion omistuksessa olevia yrityksiä, suuria yksityisiä yrityksiä, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimivia yrityksiä, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

57

| (100) | Toiseksi lainakustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita. |
| --- | --- |

(100)

Toiseksi lainakustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita.

| (101) | Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, sillä sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön. |
| --- | --- |

(101)

Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, sillä sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

| (102) | Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääoman kohdentamisen tehokkuus on heikkenemässä ilman merkkejä luotonannon kiristymisestä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin. |
| --- | --- |

(102)

Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääoman kohdentamisen tehokkuus on heikkenemässä ilman merkkejä luotonannon kiristymisestä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

| (103) | Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla. |
| --- | --- |

(103)

Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

| (104) | Siitä, mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan ei kohdistuisi edellä kuvattu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan, ei esitetty mitään näyttöä. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(104)

Siitä, mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan ei kohdistuisi edellä kuvattu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan, ei esitetty mitään näyttöä. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

| (105) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC väitti, että komissio oli ensin väitettyään, että valtion omistajuus Kiinan rahoituslaitoksissa ja Kiinan kommunistisen puolueen läsnäolo vääristävät rahoitusta ja korkoja, hätiköidysti päätellyt, että maatalous ja sen jalostusala ovat vääristyneitä. CCC piti puutteellisena komission selvitystä sitrushedelmäalan mahdollisista ongelmista rahoituksen saannissa, minkä lisäksi se ilmaisi näkemyksensä, jonka mukaan EU:n muutetun kaupan suojavälineen tarkoituksena ja perusteluina on luoda uusia säännöksiä, jotka eivät sisälly WTO:n polkumyyntisopimukseen. |
| --- | --- |

(105)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC väitti, että komissio oli ensin väitettyään, että valtion omistajuus Kiinan rahoituslaitoksissa ja Kiinan kommunistisen puolueen läsnäolo vääristävät rahoitusta ja korkoja, hätiköidysti päätellyt, että maatalous ja sen jalostusala ovat vääristyneitä. CCC piti puutteellisena komission selvitystä sitrushedelmäalan mahdollisista ongelmista rahoituksen saannissa, minkä lisäksi se ilmaisi näkemyksensä, jonka mukaan EU:n muutetun kaupan suojavälineen tarkoituksena ja perusteluina on luoda uusia säännöksiä, jotka eivät sisälly WTO:n polkumyyntisopimukseen.

| (106) | Vastauksena näihin huomautuksiin komissio huomautti, että edellä mainittu 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukainen vääristymiä koskeva analyysi perustuu objektiivisiin todisteisiin, jotka on liitetty asiakirja-aineistoon ja joista CCC:lle on tarjottu mahdollisuus esittää huomautuksia. Komissiolla ei kaikkien käytettävissä olevien todisteiden perusteella ollut tarkkaa ja asianmukaista näyttöä siitä, että rahoituksen saanti ei olisi vääristynyt. Mitä tulee CCC:n huomautuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, näitä on jo käsitelty edellä 54 ja 57 kappaleessa. |
| --- | --- |

(106)

Vastauksena näihin huomautuksiin komissio huomautti, että edellä mainittu 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukainen vääristymiä koskeva analyysi perustuu objektiivisiin todisteisiin, jotka on liitetty asiakirja-aineistoon ja joista CCC:lle on tarjottu mahdollisuus esittää huomautuksia. Komissiolla ei kaikkien käytettävissä olevien todisteiden perusteella ollut tarkkaa ja asianmukaista näyttöä siitä, että rahoituksen saanti ei olisi vääristynyt. Mitä tulee CCC:n huomautuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, näitä on jo käsitelty edellä 54 ja 57 kappaleessa.

3.2.1.9   Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

| (107) | Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.1.1–3.2.1.5 jaksossa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden sektoreita. Sama koskee tuotannontekijöiden kuvausta, joka esitetään 3.2.1.6–3.2.1.8 jaksossa ja raportin B osassa. |
| --- | --- |

(107)

Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.1.1–3.2.1.5 jaksossa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden sektoreita. Sama koskee tuotannontekijöiden kuvausta, joka esitetään 3.2.1.6–3.2.1.8 jaksossa ja raportin B osassa.

| (108) | Komissio muistuttaa, että mandariinisäilykkeiden tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Asiakirja-aineiston sisältämän näytön mukaan kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat hankkivat kaikki tuotantopanoksensa lukuun ottamatta osaa sokerista Kiinasta. Kun mandariinisäilykkeiden tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(108)

Komissio muistuttaa, että mandariinisäilykkeiden tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Asiakirja-aineiston sisältämän näytön mukaan kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat hankkivat kaikki tuotantopanoksensa lukuun ottamatta osaa sokerista Kiinasta. Kun mandariinisäilykkeiden tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

| (109) | Näin ollen sen lisäksi, että mandariinisäilykkeiden kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. |
| --- | --- |

(109)

Näin ollen sen lisäksi, että mandariinisäilykkeiden kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

3.2.1.10   Päätelmät

| (110) | Edellä 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja mandariinisäilykkeiden tuotannonalalla erityisesti (mukaan luettuna tarkasteltavana oleva tuote), osoitettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(110)

Edellä 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja mandariinisäilykkeiden tuotannonalalla erityisesti (mukaan luettuna tarkasteltavana oleva tuote), osoitettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

| (111) | Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään. |
| --- | --- |

(111)

Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään.

3.2.2   Edustava maa

Edustava maa

| (112) | Edustava maa valittiin seuraavin perustein:






  a) | Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Komissio valitsi tähän tarkoitukseen maita, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla; |
| --- | --- | --- |

(112)

Edustava maa valittiin seuraavin perustein:

a)

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Komissio valitsi tähän tarkoitukseen maita, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla;

| b) | kyseisessä maassa tuotetaan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta; |
| --- | --- |

b)

kyseisessä maassa tuotetaan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta;

| c) | asiaa koskevat julkiset tiedot ovat saatavilla kyseisessä maassa; |
| --- | --- |

c)

asiaa koskevat julkiset tiedot ovat saatavilla kyseisessä maassa;

| d) | jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

d)

jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

| (113) | Kuten 43–45 kappaleessa selitetään, komissio asetti asianomaisten osapuolten saataville kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Toisessa muistiossa komissio päätteli, että Turkkia voitiin pitää asianmukaisena edustavana maana perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio ei saanut huomautuksia edustavan maan valinnasta. |
| --- | --- |

(113)

Kuten 43–45 kappaleessa selitetään, komissio asetti asianomaisten osapuolten saataville kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Toisessa muistiossa komissio päätteli, että Turkkia voitiin pitää asianmukaisena edustavana maana perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio ei saanut huomautuksia edustavan maan valinnasta.

3.2.3   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

| (114) | Komissio totesi ensimmäisessä muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten määrittämiseen ja vääristymättömien työvoima-, energia- ja jätekustannusten määrittämisen osalta lähde riippuisi valitusta edustavasta maasta. |
| --- | --- |

(114)

Komissio totesi ensimmäisessä muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten määrittämiseen ja vääristymättömien työvoima-, energia- ja jätekustannusten määrittämisen osalta lähde riippuisi valitusta edustavasta maasta.

| (115) | Tehtyään päätöksen käyttää Turkkia edustavana maana komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille, että se aikoo käyttää GTA:ta tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten määrittämiseen ja Turkin tilastolaitoksen tietoja vääristymättömien työvoima- ja energiakustannusten määrittämiseen. |
| --- | --- |

(115)

Tehtyään päätöksen käyttää Turkkia edustavana maana komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille, että se aikoo käyttää GTA:ta tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten määrittämiseen ja Turkin tilastolaitoksen tietoja vääristymättömien työvoima- ja energiakustannusten määrittämiseen.

3.2.4   Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

3.2.4.1   Normaaliarvon muodostamiseen käytetyt tiedot

| (116) | Komissio totesi ensimmäisessä ja toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se aikoo käyttää seuraavia lähteitä:






  a) | Global Trade Atlas -tietokanta (58), jäljempänä ’GTA’, raaka-aineiden osalta; |
| --- | --- | --- |

(116)

Komissio totesi ensimmäisessä ja toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se aikoo käyttää seuraavia lähteitä:

a)

Global Trade Atlas -tietokanta (58), jäljempänä ’GTA’, raaka-aineiden osalta;

58

| b) | Turkin tilastolaitos (59), jäljempänä ’Turkstat’, työvoiman ja sähkön osalta; |
| --- | --- |

b)

Turkin tilastolaitos (59), jäljempänä ’Turkstat’, työvoiman ja sähkön osalta;

59

| c) | Orbis (60) turkkilaisen yrityksen taloudellisten tietojen, kuten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta. |
| --- | --- |

c)

Orbis (60) turkkilaisen yrityksen taloudellisten tietojen, kuten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta.

60

| (117) | Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto laskelmissa käytetyistä tuotannontekijöistä ja niiden HS-koodeista ja yksikköarvoista GTA:n tai Turkin tietokantojen perusteella, mukaan luettuna tuontitullit ja kuljetuskustannukset.

  Taulukko 1








  Tuotannontekijä | Turkin tavarakoodit | Vääristymätön arvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Raaka-aineet |
| Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät, mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat) | 0805 21 10 00 | 5,66 CNY/kg |
| Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät, lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät, valkoinen sokeri | 1701 99 10 00 | 6,15 CNY/kg |
| Kotelot, rasiat ja laatikot, aaltopaperia, -kartonkia tai -pahvia, jollaisia käytetään esim. toimistoissa tai myymälöissä | 4819 10 00 00 | 11,69 CNY/kg |
| Kaikenlaiset paperiset, kartonkiset tai pahviset nimi- ja osoitelaput, painetut, itseliimautuvat | 4821 10 10 00 | 118,30 CNY/kg |
| Muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, määräkokoon tai -muotoon leikattu; muut tavarat paperimassasta, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa | 4823 90 40 90 | 38,95 CNY/kg |
| Tölkit, jotka on tarkoitettu suljettaviksi juottamalla tai taivesaumaamalla, elintarvikkeiden säilöntään tarkoitetut, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita | 7310 21 11 00 | 28,26 CNY/kg |
| Työvoima |
| Valmistussektorin työvoimakustannukset | [ei sovelleta] | 37,70 CNY/tunti |
| Energia |
| Sähkö | [ei sovelleta] | 0,52 CNY/ kWh |

(117)

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto laskelmissa käytetyistä tuotannontekijöistä ja niiden HS-koodeista ja yksikköarvoista GTA:n tai Turkin tietokantojen perusteella, mukaan luettuna tuontitullit ja kuljetuskustannukset.

Taulukko 1

Taulukko 1

Tuotannontekijä

Turkin tavarakoodit

Vääristymätön arvo

Raaka-aineet

Raaka-aineet

Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät, mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat)

0805 21 10 00

5,66 CNY/kg

Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät, lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät, valkoinen sokeri

1701 99 10 00

6,15 CNY/kg

Kotelot, rasiat ja laatikot, aaltopaperia, -kartonkia tai -pahvia, jollaisia käytetään esim. toimistoissa tai myymälöissä

4819 10 00 00

11,69 CNY/kg

Kaikenlaiset paperiset, kartonkiset tai pahviset nimi- ja osoitelaput, painetut, itseliimautuvat

4821 10 10 00

118,30 CNY/kg

Muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, määräkokoon tai -muotoon leikattu; muut tavarat paperimassasta, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa

4823 90 40 90

38,95 CNY/kg

Tölkit, jotka on tarkoitettu suljettaviksi juottamalla tai taivesaumaamalla, elintarvikkeiden säilöntään tarkoitetut, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita

7310 21 11 00

28,26 CNY/kg

Työvoima

Työvoima

Valmistussektorin työvoimakustannukset

[ei sovelleta]

37,70 CNY/tunti

Energia

Energia

Sähkö

[ei sovelleta]

0,52 CNY/ kWh

3.2.4.2   Raaka-aineet ja jäte

| (118) | Koska edustavan maan markkinoista ei ollut tietoja, komissio käytti kaikkien raaka-aineiden osalta tuontihintoja. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista, Kiinaa lukuun ottamatta, tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella. Huomioon ei otettu myöskään tietoja, jotka koskivat edustavaan maahan tulevaa tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (61) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaiset tuontia koskevat tiedot olivat joka tapauksessa vähäisiä. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 3.2.1.10 jaksossa, että ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Komissio totesi, että muista kolmansista maista tuleva tuonti oli edelleen edustavaa ja sen osuus Turkkiin tuoduista kokonaismääristä oli 70–100 prosenttia. |
| --- | --- |

(118)

Koska edustavan maan markkinoista ei ollut tietoja, komissio käytti kaikkien raaka-aineiden osalta tuontihintoja. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista, Kiinaa lukuun ottamatta, tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella. Huomioon ei otettu myöskään tietoja, jotka koskivat edustavaan maahan tulevaa tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (61) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaiset tuontia koskevat tiedot olivat joka tapauksessa vähäisiä. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 3.2.1.10 jaksossa, että ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Komissio totesi, että muista kolmansista maista tuleva tuonti oli edelleen edustavaa ja sen osuus Turkkiin tuoduista kokonaismääristä oli 70–100 prosenttia.

61

| (119) | Komissio pyrki määrittämään mandariinisäilykkeiden tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden vääristymättömät kustannukset (vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettuna) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetyllä tavalla. Tätä varten se sovelsi edustavan maan tuontitullia kuhunkin alkuperämaahan ja lisäsi kotimaan kuljetuskustannukset tuontihintaan. Kaikkien raaka-aineiden kotimaan kuljetuskustannukset arvioitiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella eivätkä ne luottamuksellisuussyistä sisälly taulukossa 1 esitettyihin vertailuarvoihin. |
| --- | --- |

(119)

Komissio pyrki määrittämään mandariinisäilykkeiden tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden vääristymättömät kustannukset (vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettuna) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetyllä tavalla. Tätä varten se sovelsi edustavan maan tuontitullia kuhunkin alkuperämaahan ja lisäsi kotimaan kuljetuskustannukset tuontihintaan. Kaikkien raaka-aineiden kotimaan kuljetuskustannukset arvioitiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella eivätkä ne luottamuksellisuussyistä sisälly taulukossa 1 esitettyihin vertailuarvoihin.

3.2.4.3   Työvoima

| (120) | Komissio totesi, että työvoimakustannuksista on tilastoja, sillä Turkin tilastolaitos julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti palkkoja, jotka ilmoitettiin Turkin valmistussektorilla vuonna 2016 Turkin NACE Rev.2 -luokituksen mukaisesti taloudellisen toimialan C.10 (Elintarvikkeiden valmistus) osalta määrittääkseen vääristymättömät työvoimakustannukset (62) NACE Rev. 2 -luokituksen mukaisesti (63). Näiden tietojen perusteella ei voida erotella toisistaan ruumiillisen työn ja toimistotyön tekijöitä. Kuten aiemmissakin tutkimuksissa myös vuoden 2016 keskimääräistä kuukausiarvoa oikaistiin asianmukaisesti inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä Turkin tilastolaitoksen julkaisemaa kotimaista tuottajahintaindeksiä (64). |
| --- | --- |

(120)

Komissio totesi, että työvoimakustannuksista on tilastoja, sillä Turkin tilastolaitos julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti palkkoja, jotka ilmoitettiin Turkin valmistussektorilla vuonna 2016 Turkin NACE Rev.2 -luokituksen mukaisesti taloudellisen toimialan C.10 (Elintarvikkeiden valmistus) osalta määrittääkseen vääristymättömät työvoimakustannukset (62) NACE Rev. 2 -luokituksen mukaisesti (63). Näiden tietojen perusteella ei voida erotella toisistaan ruumiillisen työn ja toimistotyön tekijöitä. Kuten aiemmissakin tutkimuksissa myös vuoden 2016 keskimääräistä kuukausiarvoa oikaistiin asianmukaisesti inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä Turkin tilastolaitoksen julkaisemaa kotimaista tuottajahintaindeksiä (64).

62

63

64

3.2.4.4   Sähkö

| (121) | Sähkön vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Turkin tilastolaitoksen julkaisemia sähkön hintatilastoja (65). Komissio käytti vastaavan kulutusluokan teollisen sähkön hintoja. |
| --- | --- |

(121)

Sähkön vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Turkin tilastolaitoksen julkaisemia sähkön hintatilastoja (65). Komissio käytti vastaavan kulutusluokan teollisen sähkön hintoja.

65

3.2.4.5   Kulutushyödykkeet/vähäpätöiset määrät

| (122) | Koska eri tuotannontekijöitä on paljon ja koska joidenkin raaka-aineiden (kuten sitruunahapon, nestemäisen emäksen, suolahapon, kalsiumlaktaatin ja erilaisten pakkausmateriaalien) kokonaispaino on vähäpätöinen, koska niiden yhteisosuus on vähemmän 2 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista ja koska polkumyynti oli jo todettu muiden keskeisten tuotantotekijöiden perusteella, komissio laski normaaliarvon seuraavien tekijöiden pohjalta: satsumat, sokeri, säilyketölkki, kartonki, paperipakkaukset ja paperietiketit. Loput tuotannontekijät ryhmiteltiin kulutushyödykkeisiin. |
| --- | --- |

(122)

Koska eri tuotannontekijöitä on paljon ja koska joidenkin raaka-aineiden (kuten sitruunahapon, nestemäisen emäksen, suolahapon, kalsiumlaktaatin ja erilaisten pakkausmateriaalien) kokonaispaino on vähäpätöinen, koska niiden yhteisosuus on vähemmän 2 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista ja koska polkumyynti oli jo todettu muiden keskeisten tuotantotekijöiden perusteella, komissio laski normaaliarvon seuraavien tekijöiden pohjalta: satsumat, sokeri, säilyketölkki, kartonki, paperipakkaukset ja paperietiketit. Loput tuotannontekijät ryhmiteltiin kulutushyödykkeisiin.

| (123) | Komissio laski kulutushyödykkeiden prosenttiosuuden raaka-aineiden kokonaiskustannuksista yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tietojen pohjalta ja sovelsi tätä osuutta raaka-aineiden vääristymättömiä hintoja käyttämällä saatuihin uudelleen laskettuihin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(123)

Komissio laski kulutushyödykkeiden prosenttiosuuden raaka-aineiden kokonaiskustannuksista yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tietojen pohjalta ja sovelsi tätä osuutta raaka-aineiden vääristymättömiä hintoja käyttämällä saatuihin uudelleen laskettuihin kustannuksiin.

3.2.4.6   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

| (124) | Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(124)

Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

| (125) | Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta komissio käytti yhden turkkilaisen tuottajan (66) julkisesti saatavilla olevia taloudellisia tietoja tammi- ja joulukuun 2019 väliseltä ajanjaksolta, kuten toisessa muistiossa ilmoitettiin. |
| --- | --- |

(125)

Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta komissio käytti yhden turkkilaisen tuottajan (66) julkisesti saatavilla olevia taloudellisia tietoja tammi- ja joulukuun 2019 väliseltä ajanjaksolta, kuten toisessa muistiossa ilmoitettiin.

66

| (126) | Tämän tuloksena vääristymättömiin valmistuskustannuksiin lisättiin seuraavat:






  a) | 10,40 prosenttia hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannusten summaan; |
| --- | --- | --- |

(126)

Tämän tuloksena vääristymättömiin valmistuskustannuksiin lisättiin seuraavat:

a)

10,40 prosenttia hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannusten summaan;

| b) | 18,30 prosenttia voittoa ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

b)

18,30 prosenttia voittoa ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannuksiin.

3.2.4.7   Normaaliarvon laskeminen

| (127) | Komissio toteutti jäljempänä esitetyt vaiheet laskennallisen normaaliarvon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(127)

Komissio toteutti jäljempänä esitetyt vaiheet laskennallisen normaaliarvon määrittämiseksi.

| (128) | Ensin komissio vahvisti mandariinisäilykkeiden vääristymättömät valmistuskustannukset. Se sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. |
| --- | --- |

(128)

Ensin komissio vahvisti mandariinisäilykkeiden vääristymättömät valmistuskustannukset. Se sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen.

| (129) | Toiseksi komissio lisäsi edellä kuvatulla tavalla määritetyt tuotannolliset yleiskulut mandariinisäilykkeiden vääristymättömiin valmistuskustannuksiin saadakseen vääristymättömät tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(129)

Toiseksi komissio lisäsi edellä kuvatulla tavalla määritetyt tuotannolliset yleiskulut mandariinisäilykkeiden vääristymättömiin valmistuskustannuksiin saadakseen vääristymättömät tuotantokustannukset.

| (130) | Lopuksi komissio lisäsi määritettyihin vääristymättömiin tuotantokustannuksiin 126 kappaleessa kuvatut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton. |
| --- | --- |

(130)

Lopuksi komissio lisäsi määritettyihin vääristymättömiin tuotantokustannuksiin 126 kappaleessa kuvatut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton.

| (131) | Tällä perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(131)

Tällä perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.3   Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vientihinta

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vientihinta

| (132) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä vei tarkastelun kohteena olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelun kohteena olevasta unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva hinta. |
| --- | --- |

(132)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä vei tarkastelun kohteena olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelun kohteena olevasta unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva hinta.

3.4   Vertailu ja polkumyyntimarginaali

Vertailu ja polkumyyntimarginaali

| (133) | Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti vientihintaan (noudettuna lähettäjältä -tasolla). |
| --- | --- |

(133)

Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti vientihintaan (noudettuna lähettäjältä -tasolla).

| (134) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin maakuljetus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (2–8 %), luottokustannusten (0,1–3 %), palkkioiden (0,1–3 %) ja pankkimaksujen (0,1–3 %) huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(134)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin maakuljetus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (2–8 %), luottokustannusten (0,1–3 %), palkkioiden (0,1–3 %) ja pankkimaksujen (0,1–3 %) huomioon ottamiseksi.

| (135) | Jos se oli tarpeen, komissio oikaisi laskennallista normaaliarvoa sillä arvonlisäveron prosenttiosuudella, jota ei palauteta sen vientimyynnistä. |
| --- | --- |

(135)

Jos se oli tarpeen, komissio oikaisi laskennallista normaaliarvoa sillä arvonlisäveron prosenttiosuudella, jota ei palauteta sen vientimyynnistä.

| (136) | Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(136)

Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (137) | Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 184 prosenttia Yiguan-ryhmän osalta. |
| --- | --- |

(137)

Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 184 prosenttia Yiguan-ryhmän osalta.

3.5   Yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti

Yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti

| (138) | Komissio laski keskimääräisen polkumyyntimarginaalin myös yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille. Komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(138)

Komissio laski keskimääräisen polkumyyntimarginaalin myös yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille. Komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (139) | Ensiksi komissio käytti normaaliarvon määrittämiseen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän keskimääräistä normaaliarvoa. Toiseksi komissio käytti vientihinnan määrittämiseksi 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa sen jälkeen, kun se oli vähentänyt yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän viennin. Vertailua varten komissio oikaisi vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolle käyttämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän keskimääräisiä tarkastettuja kustannuksia, mukaan luettuna kuljetuskustannukset. |
| --- | --- |

(139)

Ensiksi komissio käytti normaaliarvon määrittämiseen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän keskimääräistä normaaliarvoa. Toiseksi komissio käytti vientihinnan määrittämiseksi 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa sen jälkeen, kun se oli vähentänyt yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän viennin. Vertailua varten komissio oikaisi vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolle käyttämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän keskimääräisiä tarkastettuja kustannuksia, mukaan luettuna kuljetuskustannukset.

| (140) | Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 206 prosenttia. |
| --- | --- |

(140)

Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 206 prosenttia.

| (141) | Näin ollen ei ole epäilystäkään siitä, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(141)

Näin ollen ei ole epäilystäkään siitä, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.6   Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät

Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät

| (142) | Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(142)

Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.7   Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva näyttö

Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva näyttö

| (143) | Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

(143)

Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

| (144) | Kuten edellä mainittiin, vain viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja täytti vireillepanoilmoituksen liitteen I. Tämän vuoksi komission käytettävissä olevat tiedot kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista olivat rajoitetut. |
| --- | --- |

(144)

Kuten edellä mainittiin, vain viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja täytti vireillepanoilmoituksen liitteen I. Tämän vuoksi komission käytettävissä olevat tiedot kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista olivat rajoitetut.

| (145) | Sen vuoksi useimmat jäljempänä esitetyt polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevat päätelmät oli tehtävä käyttämällä muita lähteitä, kuten Eurostatin tietoja, GTA:ta sekä CCC:n ja unionin tuotannonalan tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja. Näiden tietojen analyysissä paljastui seuraavaa. |
| --- | --- |

(145)

Sen vuoksi useimmat jäljempänä esitetyt polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevat päätelmät oli tehtävä käyttämällä muita lähteitä, kuten Eurostatin tietoja, GTA:ta sekä CCC:n ja unionin tuotannonalan tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja. Näiden tietojen analyysissä paljastui seuraavaa.

3.7.1   Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti

Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti

| (146) | Kiina on maailman ylivoimaisesti suurin mandariinisäilykkeitä tuottava maa, ja sen tuotannon määräksi arvioidaan 540 000–700 000 tonnia (67). |
| --- | --- |

(146)

Kiina on maailman ylivoimaisesti suurin mandariinisäilykkeitä tuottava maa, ja sen tuotannon määräksi arvioidaan 540 000–700 000 tonnia (67).

67

| (147) | Komissio ei saanut Kiinasta yleisiä tietoja Kiinan tuotannon kokonaiskapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista Näin ollen komissio teki päätelmänsä otantakyselyyn vastanneiden viiden tuottajan/tuottajaryhmän toimittamien tietojen perusteella. Viiden tuottajan/tuottajaryhmän ilmoittama Kiinan käyttämätön kapasiteetti oli noin 40 000–60 000 tonnia (eli noin 40 % niiden tuotantokapasiteetista), mikä on jo enemmän kuin unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä. |
| --- | --- |

(147)

Komissio ei saanut Kiinasta yleisiä tietoja Kiinan tuotannon kokonaiskapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista Näin ollen komissio teki päätelmänsä otantakyselyyn vastanneiden viiden tuottajan/tuottajaryhmän toimittamien tietojen perusteella. Viiden tuottajan/tuottajaryhmän ilmoittama Kiinan käyttämätön kapasiteetti oli noin 40 000–60 000 tonnia (eli noin 40 % niiden tuotantokapasiteetista), mikä on jo enemmän kuin unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä.

3.7.2   Kiinalaisten viejien käyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla

Kiinalaisten viejien käyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla

| (148) | Kiinan vientihinta kolmansien maiden markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin GTA:n vientitilastoista (68) eli Kiinasta tulevan viennin määrän ja arvon perustella (FOB-tasolla). Unioni on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kolmanneksi tärkein vientimarkkina-alue. Keskimääräinen yksikköhinta viennissä unioniin on 1,17 Yhdysvaltain dollaria kilolta. Tärkein vientimarkkina-alue on Yhdysvallat ja toiseksi suurin Japani. Keskimääräinen yksikköhinta Yhdysvaltoihin on 1,19 ja Japaniin 1,15 Yhdysvaltain dollaria kilolta. |
| --- | --- |

(148)

Kiinan vientihinta kolmansien maiden markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin GTA:n vientitilastoista (68) eli Kiinasta tulevan viennin määrän ja arvon perustella (FOB-tasolla). Unioni on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kolmanneksi tärkein vientimarkkina-alue. Keskimääräinen yksikköhinta viennissä unioniin on 1,17 Yhdysvaltain dollaria kilolta. Tärkein vientimarkkina-alue on Yhdysvallat ja toiseksi suurin Japani. Keskimääräinen yksikköhinta Yhdysvaltoihin on 1,19 ja Japaniin 1,15 Yhdysvaltain dollaria kilolta.

68

| (149) | GTA:n ja CCC:n mukaan Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin määrä väheni merkittävästi vuosien 2018 ja 2019 välillä 195 066 tonnista 139 682 tonniin (ero on 55 384 tonnia, mikä vastaa unionin kokonaiskulutusta). Tämän viennin vähentyminen selittyy pääasiassa sillä, että mandariinisäilykkeelle otettiin käyttöön 25 prosentin ylimääräinen tulli (osana laajempaa Yhdysvaltojen kauppalain 301 pykälän mukaista Kiinasta tulevaa tuontia koskevaa tullipakettia) (69). |
| --- | --- |

(149)

GTA:n ja CCC:n mukaan Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin määrä väheni merkittävästi vuosien 2018 ja 2019 välillä 195 066 tonnista 139 682 tonniin (ero on 55 384 tonnia, mikä vastaa unionin kokonaiskulutusta). Tämän viennin vähentyminen selittyy pääasiassa sillä, että mandariinisäilykkeelle otettiin käyttöön 25 prosentin ylimääräinen tulli (osana laajempaa Yhdysvaltojen kauppalain 301 pykälän mukaista Kiinasta tulevaa tuontia koskevaa tullipakettia) (69).

69

3.7.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (150) | Unionin markkinat ovat huomattavasti pienemmät kuin kiinalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti. Koska Yhdysvaltojen kanssa käytävään kauppaan liittyy ongelmia (70), kiinalaiset tuottajat ovat menettäneet noin 55 000 tonnia Yhdysvaltoihin suuntautuvaa vientiä, mikä voidaan helposti suunnata uudelleen unionin markkinoille. Tämä määrä on huomattavasti suurempi kuin unionin kulutus. Ennen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa unioni oli Kiinan perinteinen markkina-alue, ja Kiinan viennin määrä unioniin oli yli kolminkertainen tämänhetkiseen verrattuna. Keskimääräinen vientihinta unionin markkinoille (1,17/kg Yhdysvaltain dollaria) on hieman korkeampi kuin Japaniin (1,15 Yhdysvaltain dollaria/kg) mutta merkittävästi korkeampi kuin Thaimaahan (1,04 Yhdysvaltain dollaria/kg). On myös huomattava, että Yhdysvaltojen hinta (1,19 Yhdysvaltain dollaria/kg) on samaa luokkaa kuin vientihinta unioniin. |
| --- | --- |

(150)

Unionin markkinat ovat huomattavasti pienemmät kuin kiinalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti. Koska Yhdysvaltojen kanssa käytävään kauppaan liittyy ongelmia (70), kiinalaiset tuottajat ovat menettäneet noin 55 000 tonnia Yhdysvaltoihin suuntautuvaa vientiä, mikä voidaan helposti suunnata uudelleen unionin markkinoille. Tämä määrä on huomattavasti suurempi kuin unionin kulutus. Ennen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa unioni oli Kiinan perinteinen markkina-alue, ja Kiinan viennin määrä unioniin oli yli kolminkertainen tämänhetkiseen verrattuna. Keskimääräinen vientihinta unionin markkinoille (1,17/kg Yhdysvaltain dollaria) on hieman korkeampi kuin Japaniin (1,15 Yhdysvaltain dollaria/kg) mutta merkittävästi korkeampi kuin Thaimaahan (1,04 Yhdysvaltain dollaria/kg). On myös huomattava, että Yhdysvaltojen hinta (1,19 Yhdysvaltain dollaria/kg) on samaa luokkaa kuin vientihinta unioniin.

70

| (151) | Kun otetaan huomioon Kiinassa käytettävissä oleva suuri tuotantokapasiteetti (ja näin ollen mahdollisuus kasvattaa nopeasti tuotantomääriä) ja Kiinan aiempi polkumyyntikäytäntö, voidaan tiivistäen todeta, että voidaan kohtuudella päätellä, että nykyisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi Kiinasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(151)

Kun otetaan huomioon Kiinassa käytettävissä oleva suuri tuotantokapasiteetti (ja näin ollen mahdollisuus kasvattaa nopeasti tuotantomääriä) ja Kiinan aiempi polkumyyntikäytäntö, voidaan tiivistäen todeta, että voidaan kohtuudella päätellä, että nykyisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi Kiinasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin lisääntymiseen.

3.8   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

| (152) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti kiinalaisille viejille/tuottajille määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinta, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(152)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti kiinalaisille viejille/tuottajille määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinta, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan.

3.9   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys

| (153) | Kuten 165 kappaleessa mainitaan, Kiinan tuonti pysyi merkittävänä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti, että Kiinasta peräisin oleva tuonti unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoilla. Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen analyysi vahvistaa todetut polkumyyntimarginaalit, sillä hinnat näyttävät olevan vieläkin matalampia, kuten 150 kappaleessa kuvataan. Ottaen huomioon 3.7.2 ja 3.7.3 jaksossa tarkastellut tekijät komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että kiinalaiset tuottajat veisivät merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Näin ollen on näyttöä siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja ainakin toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(153)

Kuten 165 kappaleessa mainitaan, Kiinan tuonti pysyi merkittävänä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti, että Kiinasta peräisin oleva tuonti unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoilla. Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen analyysi vahvistaa todetut polkumyyntimarginaalit, sillä hinnat näyttävät olevan vieläkin matalampia, kuten 150 kappaleessa kuvataan. Ottaen huomioon 3.7.2 ja 3.7.3 jaksossa tarkastellut tekijät komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että kiinalaiset tuottajat veisivät merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Näin ollen on näyttöä siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja ainakin toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (154) | Mandariinisato korjataan syksyllä ja talvella. Korjuu- ja käsittelykausi alkaa lokakuun alussa ja päättyy tammikuun loppuvaiheilla (tiettyjen lajikkeiden osalta helmi- tai maaliskuussa) seuraavana vuonna. Useimmat ostosopimukset neuvotellaan kunkin kauden ensimmäisten kuukausien aikana. Mandariinisäilyketeollisuudessa on tapana käyttää vertailun pohjana kautta (kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä ajanjaksoa). Komissio omaksui saman käytännön omassa analyysissään, kuten se oli tehnyt myös alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(154)

Mandariinisato korjataan syksyllä ja talvella. Korjuu- ja käsittelykausi alkaa lokakuun alussa ja päättyy tammikuun loppuvaiheilla (tiettyjen lajikkeiden osalta helmi- tai maaliskuussa) seuraavana vuonna. Useimmat ostosopimukset neuvotellaan kunkin kauden ensimmäisten kuukausien aikana. Mandariinisäilyketeollisuudessa on tapana käyttää vertailun pohjana kautta (kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä ajanjaksoa). Komissio omaksui saman käytännön omassa analyysissään, kuten se oli tehnyt myös alkuperäisessä tutkimuksessa.

4.2   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (155) | Kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa tuotti samankaltaista tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kauteen 2017–2018 asti unionissa oli kolme tuottajaa. Kolmas unionin tuottaja (71) lopetti tuotantonsa kauden 2017–2018 lopussa. Tätä entistä tuottajaa koskevat tiedot on sisällytetty joihinkin makroindikaattoreihin komission tavanomaisen käytännön mukaisesti, jossa kaikki tiedossa olevat luvut tarkastelujaksolta sisällytetään indikaattoreihin vahinkoanalyysia varten, jolloin saadaan parhaimpaan tietoon perustuva kuva unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta, kuten perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(155)

Kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa tuotti samankaltaista tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kauteen 2017–2018 asti unionissa oli kolme tuottajaa. Kolmas unionin tuottaja (71) lopetti tuotantonsa kauden 2017–2018 lopussa. Tätä entistä tuottajaa koskevat tiedot on sisällytetty joihinkin makroindikaattoreihin komission tavanomaisen käytännön mukaisesti, jossa kaikki tiedossa olevat luvut tarkastelujaksolta sisällytetään indikaattoreihin vahinkoanalyysia varten, jolloin saadaan parhaimpaan tietoon perustuva kuva unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta, kuten perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään.

71

| (156) | Vastaavan tuotteen kokonaistuotanto unionissa tarkastelujaksolla määritettiin kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen kyselylomakevastausten perusteella. Entisen tuottajan tuotanto perustui Fenavalin pyynnössään toimittamiin tietoihin, ja tiedot kuvastivat tilannetta kauteen 2017–2018 asti. |
| --- | --- |

(156)

Vastaavan tuotteen kokonaistuotanto unionissa tarkastelujaksolla määritettiin kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen kyselylomakevastausten perusteella. Entisen tuottajan tuotanto perustui Fenavalin pyynnössään toimittamiin tietoihin, ja tiedot kuvastivat tilannetta kauteen 2017–2018 asti.

| (157) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa, jotka vastaavat unionin koko tuotannosta, muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa, jotka vastaavat unionin koko tuotannosta, muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (158) | Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. |
| --- | --- |

(158)

Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

| (159) | Unionin tuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin 18 000–24 000 tonnia. |
| --- | --- |

(159)

Unionin tuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin 18 000–24 000 tonnia.

4.3   Todennettavissa oleva unionin kulutus

Todennettavissa oleva unionin kulutus

| (160) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella. Vaikka tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto on kausiluonteista, kulutus jakautuu tasaisesti koko vuoden ajalle. |
| --- | --- |

(160)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella. Vaikka tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto on kausiluonteista, kulutus jakautuu tasaisesti koko vuoden ajalle.

| (161) | Tämä huomioon ottaen kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 2


  Unionin kulutus | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus (tonnia) | 48 000 –64 000 | 56 000 –60 000 | 45 000 –60 000 | 47 000 –63 000 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 118 | 94 | 99 |
| Lähde: Pyyntö, unionin tuottajien kyselyvastaukset, Eurostat. |

(161)

Tämä huomioon ottaen kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Unionin kulutus

Unionin kulutus

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus (tonnia)

48 000 –64 000

56 000 –60 000

45 000 –60 000

47 000 –63 000

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

118

94

99

Lähde: Pyyntö, unionin tuottajien kyselyvastaukset, Eurostat.

Lähde: Pyyntö, unionin tuottajien kyselyvastaukset, Eurostat.

| (162) | Tarkastelujakson aikana unionin kulutus vaihteli unionin sadon laadun mukaisesti. |
| --- | --- |

(162)

Tarkastelujakson aikana unionin kulutus vaihteli unionin sadon laadun mukaisesti.

4.4   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.4.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (163) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuontimääriä taulukossa 2 esitettyyn unionin kulutukseen. |
| --- | --- |

(163)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuontimääriä taulukossa 2 esitettyyn unionin kulutukseen.

| (164) | Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontimäärä ja markkinaosuus | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 29 392 | 27 604 | 23 527 | 19 152 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 94 | 80 | 65 |
| Kiinan markkinaosuus (%) | 61–46 | 49–37 | 52–39 | 41–30 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 80 | 85 | 66 |
| Lähde: Eurostat. |

(164)

Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Tuontimäärä ja markkinaosuus

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

29 392

27 604

23 527

19 152

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

94

80

65

Kiinan markkinaosuus (%)

61–46

49–37

52–39

41–30

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

80

85

66

Lähde: Eurostat.

Lähde: Eurostat.

| (165) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä supistui tarkastelujakson aikana 35 prosenttia. Tuontimäärän tavoin myös Kiinan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 34 prosenttia. Laskusuuntauksesta huolimatta tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaosuus pysyi merkittävänä. |
| --- | --- |

(165)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä supistui tarkastelujakson aikana 35 prosenttia. Tuontimäärän tavoin myös Kiinan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 34 prosenttia. Laskusuuntauksesta huolimatta tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaosuus pysyi merkittävänä.

4.4.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (166) | Komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hintakehityksen Eurostatin tilastojen perusteella. Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontihinnat | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa tonnilta) | 968 | 994 | 1 025 | 1 123 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 103 | 106 | 116 |
| Lähde: Eurostat. |

(166)

Komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hintakehityksen Eurostatin tilastojen perusteella. Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontihinnat

Tuontihinnat

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa tonnilta)

968

994

1 025

1 123

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

103

106

116

Lähde: Eurostat.

Lähde: Eurostat.

| (167) | Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla tasaisesti ja kaiken kaikkiaan 16 prosenttia. |
| --- | --- |

(167)

Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla tasaisesti ja kaiken kaikkiaan 16 prosenttia.

| (168) | Koska tuontimäärä ainoalta yhteistyössä toimineelta viejältä oli noin 45–65 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnan alittavuutta tarkasteltiin myös Kiinan kokonaisviennin osalta tuontitilastojen perusteella. |
| --- | --- |

(168)

Koska tuontimäärä ainoalta yhteistyössä toimineelta viejältä oli noin 45–65 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnan alittavuutta tarkasteltiin myös Kiinan kokonaisviennin osalta tuontitilastojen perusteella.

| (169) | Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin painotettuja keskimääräisiä hintoja Eurostatilta saatuihin Kiinasta tulevan tuonnin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin CIF-hintoihin (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina). CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi. Vastauksena lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCC:ltä saatuun huomautukseen komissio vahvisti, että sovellettavaa polkumyyntitullia ei lisätty painotettuihin keskimääräisiin CIF-arvoihin hinnan alittavuutta koskevassa komission analyysissä. |
| --- | --- |

(169)

Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin painotettuja keskimääräisiä hintoja Eurostatilta saatuihin Kiinasta tulevan tuonnin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin CIF-hintoihin (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina). CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi. Vastauksena lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCC:ltä saatuun huomautukseen komissio vahvisti, että sovellettavaa polkumyyntitullia ei lisätty painotettuihin keskimääräisiin CIF-arvoihin hinnan alittavuutta koskevassa komission analyysissä.

| (170) | Tältä pohjalta vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat 9–11 prosentilla, kun tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja. Kun polkumyyntitullit otetaan huomioon, komissio ei havainnut hinnan alittavuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(170)

Tältä pohjalta vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat 9–11 prosentilla, kun tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja. Kun polkumyyntitullit otetaan huomioon, komissio ei havainnut hinnan alittavuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (171) | Kun tarkastellaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän ilmoittamia tuontihintoja, joihin on tehty asianmukaiset oikaisut, hinnan alittavuuden marginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on vaihteluvälillä 9–11 prosenttia, ottamatta huomioon voimassa olleita polkumyyntitulleja. Myöskään tässä, kun polkumyyntitullit otetaan huomioon, komissio ei havainnut hintojen alittavuutta. |
| --- | --- |

(171)

Kun tarkastellaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän ilmoittamia tuontihintoja, joihin on tehty asianmukaiset oikaisut, hinnan alittavuuden marginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on vaihteluvälillä 9–11 prosenttia, ottamatta huomioon voimassa olleita polkumyyntitulleja. Myöskään tässä, kun polkumyyntitullit otetaan huomioon, komissio ei havainnut hintojen alittavuutta.

4.5   Tuonti muista kolmansista maista unioniin

Tuonti muista kolmansista maista unioniin

| (172) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. Suurin osa tästä tuonnista (82 % tarkastelujaksolla) tapahtui Turkista.

  Taulukko 5


  Tuonti muista kolmansista maista | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 9 416 | 12 660 | 15 552 | 21 827 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 134 | 165 | 232 |
| Markkinaosuus (%) | 20–15 | 23–17 | 35–26 | 46–35 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 114 | 175 | 233 |
| Lähde: Eurostat. |

(172)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. Suurin osa tästä tuonnista (82 % tarkastelujaksolla) tapahtui Turkista.

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuonti muista kolmansista maista

Tuonti muista kolmansista maista

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

9 416

12 660

15 552

21 827

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

134

165

232

Markkinaosuus (%)

20–15

23–17

35–26

46–35

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

114

175

233

Lähde: Eurostat.

Lähde: Eurostat.

| (173) | Turkkilaisten viejien ja tuottajien myynti unionissa on kasvanut tarkastelujaksolla. Kasvusta huolimatta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat edelleen tarkasteltavana olevan tuotteen suurin toimittaja unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(173)

Turkkilaisten viejien ja tuottajien myynti unionissa on kasvanut tarkastelujaksolla. Kasvusta huolimatta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat edelleen tarkasteltavana olevan tuotteen suurin toimittaja unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.6   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.6.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (174) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(174)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (175) | Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) määritettiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Tätä varten komissio käytti pyynnössä annettuja tietoja, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja sekä unionin tuottajien kyselyvastauksia. Kuten 156 kappaleessa mainitaan, kolmannen tuottajan tapauksessa, jossa toiminta lakkasi ennen kauden 2017–2018 loppua, komissio otti huomioon Fenavalin pyynnössään toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

(175)

Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) määritettiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Tätä varten komissio käytti pyynnössä annettuja tietoja, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja sekä unionin tuottajien kyselyvastauksia. Kuten 156 kappaleessa mainitaan, kolmannen tuottajan tapauksessa, jossa toiminta lakkasi ennen kauden 2017–2018 loppua, komissio otti huomioon Fenavalin pyynnössään toimittamat tiedot.

| (176) | Mikrotaloudellisten indikaattoreiden (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, varastot, palkat ja tuotantokustannukset) analyysi tehtiin kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(176)

Mikrotaloudellisten indikaattoreiden (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, varastot, palkat ja tuotantokustannukset) analyysi tehtiin kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.6.2   Makrotalouden indikaattorit

Makrotalouden indikaattorit

4.6.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (177) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät kolmen tarkastelujaksolla toiminnassa olleen unionin tuottajan osalta seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 18 000 -25 000 | 25 000 -34 000 | 12 000 -16 000 | 18 000 -24 000 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 137 | 67 | 97 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 46 000 -62 000 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 100 | 100 | 71 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 28,3 | 38,8 | 19,1 | 38,9 |
| Lähde: Pyyntö ja unionin tuottajien kyselyvastaukset. |

(177)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät kolmen tarkastelujaksolla toiminnassa olleen unionin tuottajan osalta seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

18 000 -25 000

25 000 -34 000

12 000 -16 000

18 000 -24 000

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

137

67

97

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

66 000 -88 000

66 000 -88 000

66 000 -88 000

46 000 -62 000

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

100

100

71

Kapasiteetin käyttöaste (%)

28,3

38,8

19,1

38,9

Lähde: Pyyntö ja unionin tuottajien kyselyvastaukset.

Lähde:

| (178) | Unionin yhteenlaskettu tuotantomäärä pysyi tarkastelujaksolla keskimäärin vakaana, ja vaihtelut liittyivät sadon laatuun (kauden 2016–2017 sato oli erityisen hyvä ja sitä seuranneen kauden puolestaan huono) ja siihen, että kolmas unionin tuottaja lopetti tuotannon kauden 2017–2018 lopussa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tämän vuoksi ainoastaan kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa valmisti tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(178)

Unionin yhteenlaskettu tuotantomäärä pysyi tarkastelujaksolla keskimäärin vakaana, ja vaihtelut liittyivät sadon laatuun (kauden 2016–2017 sato oli erityisen hyvä ja sitä seuranneen kauden puolestaan huono) ja siihen, että kolmas unionin tuottaja lopetti tuotannon kauden 2017–2018 lopussa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tämän vuoksi ainoastaan kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa valmisti tarkasteltavana olevaa tuotetta.

| (179) | Kapasiteetin käyttöaste oli jatkuvasti alle 50 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tätä verrattain alhaista käyttöastetta selittää se, että mandariinisäilykkeiden tuottajien käyttämä raaka-aine eli hedelmäliha pilaantuu varsin nopeasti. Tämän vuoksi satokauden huippuvaiheessa on oltava käytettävissä kapasiteettia, jotta tuoreet hedelmät voidaan jalostaa suhteellisen lyhyessä ajassa. |
| --- | --- |

(179)

Kapasiteetin käyttöaste oli jatkuvasti alle 50 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tätä verrattain alhaista käyttöastetta selittää se, että mandariinisäilykkeiden tuottajien käyttämä raaka-aine eli hedelmäliha pilaantuu varsin nopeasti. Tämän vuoksi satokauden huippuvaiheessa on oltava käytettävissä kapasiteettia, jotta tuoreet hedelmät voidaan jalostaa suhteellisen lyhyessä ajassa.

4.6.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (180) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unioin markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla kolmen unionissa toiminnassa olleen tuottajan osalta seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 15 000 -20 000 | 22 000 -30 000 | 12 000 -16 000 | 13 000 -17 000 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 146 | 81 | 86 |
| Markkinaosuus (%) | 32 | 40 | 28 | 28 |

(180)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unioin markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla kolmen unionissa toiminnassa olleen tuottajan osalta seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

15 000 -20 000

22 000 -30 000

12 000 -16 000

13 000 -17 000

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

146

81

86

Markkinaosuus (%)

32

40

28

28

| (181) | Unionin tuotannonalan myynti kehittyi yleensä samalla tavoin kuin unionin tuotanto. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan myynti laski 14 prosenttia kauden 2015–2016 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, vaikka kulutus pysyi suhteellisen vakaana samalla jaksolla. Lisäksi unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 4 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(181)

Unionin tuotannonalan myynti kehittyi yleensä samalla tavoin kuin unionin tuotanto. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan myynti laski 14 prosenttia kauden 2015–2016 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, vaikka kulutus pysyi suhteellisen vakaana samalla jaksolla. Lisäksi unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 4 prosenttiyksikköä.

4.6.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

| (182) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Työllisyys ja tuottavuus | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 120 | 106 | 118 |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 60–80 | 60–90 | 30–50 | 50–60 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 114 | 64 | 83 |
| Lähde: Pyyntö ja unionin tuottajien kyselylomakkeeseen antamat vastaukset. |

(182)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

120

106

118

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

60–80

60–90

30–50

50–60

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

114

64

83

Lähde: Pyyntö ja unionin tuottajien kyselylomakkeeseen antamat vastaukset.

Lähde:

| (183) | Kaiken kaikkiaan työllisyys kasvoi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotantomääränä työntekijää kohti ilmaistu tuottavuus laski tarkastelujaksolla ja putosi alimmalle tasolleen kaudella 2017–2018, kun yksi unionin tuottajista lopetti toimintansa. Tältä osin komissio totesi, että kyseisen tuotannonalan tuottavuuteen vaikuttaa käytettävissä olevien tuoreiden hedelmien laatu ja määrä, minkä vuoksi tuottavuus kasvaa hyvänä satovuotena ja pienenee huonona vuotena. Kausi 2016–2017 oli sitrushedelmille erityisen hyvä, joten tuottavuus oli kyseisenä kautena korkein. |
| --- | --- |

(183)

Kaiken kaikkiaan työllisyys kasvoi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotantomääränä työntekijää kohti ilmaistu tuottavuus laski tarkastelujaksolla ja putosi alimmalle tasolleen kaudella 2017–2018, kun yksi unionin tuottajista lopetti toimintansa. Tältä osin komissio totesi, että kyseisen tuotannonalan tuottavuuteen vaikuttaa käytettävissä olevien tuoreiden hedelmien laatu ja määrä, minkä vuoksi tuottavuus kasvaa hyvänä satovuotena ja pienenee huonona vuotena. Kausi 2016–2017 oli sitrushedelmille erityisen hyvä, joten tuottavuus oli kyseisenä kautena korkein.

4.6.2.4   Kasvu

| (184) | Unionin kulutus vaihteli tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin vapailla markkinoilla supistui 14 prosenttia, osittain siksi, että yksi tuottaja lopetti toimintansa tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan (4 prosenttiyksikköä), kuten myös asianomaisesta maasta tuleva tuonti (17 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(184)

Unionin kulutus vaihteli tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin vapailla markkinoilla supistui 14 prosenttia, osittain siksi, että yksi tuottaja lopetti toimintansa tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan (4 prosenttiyksikköä), kuten myös asianomaisesta maasta tuleva tuonti (17 prosenttiyksikköä).

4.6.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.6.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (185) | Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat (euroa tonnilta) unionin markkinoilla kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 9


  Myyntihinnat vapailla markkinoilla unionissa | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntihinta (euroa/tonni) | 1 340 -1 450 | 1 330 -1 450 | 1 390 -1 510 | 1 410 -1 530 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni) | 1 310 -1 420 | 1 300 -1 410 | 1 580 -1 710 | 1 320 -1 430 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 99 | 120 | 100 |
| Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset. |

(185)

Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat (euroa tonnilta) unionin markkinoilla kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntihinnat vapailla markkinoilla unionissa

Myyntihinnat vapailla markkinoilla unionissa

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntihinta (euroa/tonni)

1 340 -1 450

1 330 -1 450

1 390 -1 510

1 410 -1 530

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

99

103

104

Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni)

1 310 -1 420

1 300 -1 410

1 580 -1 710

1 320 -1 430

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

99

120

100

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

| (186) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi keskimääräisten yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin markkinoilla verrattuna vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat nousivat 4 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tuotantokustannukset pysyivät suhteellisen vakaina samalla kaudella. Tuotantokustannukset nousivat poikkeuksellisesti korkeimmilleen kaudella 2017–2018 huonon sadon vuoksi. |
| --- | --- |

(186)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi keskimääräisten yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin markkinoilla verrattuna vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat nousivat 4 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tuotantokustannukset pysyivät suhteellisen vakaina samalla kaudella. Tuotantokustannukset nousivat poikkeuksellisesti korkeimmilleen kaudella 2017–2018 huonon sadon vuoksi.

| (187) | Kaikkiaan unionin tuotannonala onnistui hillitsemään tuotantokustannuksia ja nostamaan myyntihintojaan tarkastelujaksolla 4 prosentilla, minkä ansiosta tuotannonalan kannattavuus parani merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(187)

Kaikkiaan unionin tuotannonala onnistui hillitsemään tuotantokustannuksia ja nostamaan myyntihintojaan tarkastelujaksolla 4 prosentilla, minkä ansiosta tuotannonalan kannattavuus parani merkittävästi tarkastelujaksolla.

4.6.3.2   Työvoimakustannukset

| (188) | Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 21 380 -23 200 | 21 450 -23 270 | 20 850 -22 630 | 21 680 -23 530 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 100 | 97 | 101 |
| Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset. |

(188)

Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

21 380 -23 200

21 450 -23 270

20 850 -22 630

21 680 -23 530

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

100

97

101

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

| (189) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina koko tarkastelujakson ajan, ja kauteen 2017–2018 liittyneistä vastoinkäymisistä selvittiin pääpiirteissään. |
| --- | --- |

(189)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina koko tarkastelujakson ajan, ja kauteen 2017–2018 liittyneistä vastoinkäymisistä selvittiin pääpiirteissään.

4.6.3.3   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (190) | Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 1,6-2,2 | 1,8-2,4 | –11,7-
  –12,9 | 4,2-5,8 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 109 | –583 | 262 |
| Kassavirta | 550 000 -600 000 | 780 000 -850 000 | –1 440 000 -–1 320 000 | 1 590 000 -1 730 000 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 141 | –238 | 287 |
| Investoinnit | 920 000 -1 140 000 | 1 260 000 -1 550 000 | 430 000 -530 000 | 1 500 000 -1 840 000 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 137 | 47 | 161 |
| Investointien tuotto | 100 | 119 | –460 | 280 |
| Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset. |

(190)

Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

1,6-2,2

1,8-2,4

–11,7-

–12,9

4,2-5,8

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

109

–583

583

262

Kassavirta

550 000 -600 000

780 000 -850 000

–1 440 000

–1 320 000

1 590 000 -1 730 000

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

141

–238

238

287

Investoinnit

920 000 -1 140 000

1 260 000 -1 550 000

430 000 -530 000

1 500 000 -1 840 000

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

137

47

161

Investointien tuotto

100

119

–460

280

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

| (191) | Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla aiheutuneen nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(191)

Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla aiheutuneen nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (192) | Kannattavuus parani merkittävästi tarkastelujakson aikana. Kannattavuusluvut osoittavat jyrkkää laskua kaudella 2017–2018. Edellä on selitetty, että kausi 2017–2018 oli tappiollinen suurelta osin erityisen ankarien sääolosuhteiden ja niistä vastaavasti aiheutuneiden suurempien kustannusten vuoksi. Unionin tuotannonala kuitenkin palasi kannattavaksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja lähes saavutti tavoitevoittonsa, joka on 6,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(192)

Kannattavuus parani merkittävästi tarkastelujakson aikana. Kannattavuusluvut osoittavat jyrkkää laskua kaudella 2017–2018. Edellä on selitetty, että kausi 2017–2018 oli tappiollinen suurelta osin erityisen ankarien sääolosuhteiden ja niistä vastaavasti aiheutuneiden suurempien kustannusten vuoksi. Unionin tuotannonala kuitenkin palasi kannattavaksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja lähes saavutti tavoitevoittonsa, joka on 6,8 prosenttia.

| (193) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta vastasi pääosin tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kannattavuuden kehitystä tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(193)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta vastasi pääosin tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kannattavuuden kehitystä tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

| (194) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala teki investointeja olemassa olevien tuotantolaitteiden ylläpitoon ja optimointiin kustannusten hillitsemiseksi. Investointien taso kasvoi erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, todennäköisimmin kyseisenä kautena hyvien satonäkymien vuoksi odotetun voittotason tukemana. Investointeja tehtiin myös ympäristölainsäädännön noudattamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(194)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala teki investointeja olemassa olevien tuotantolaitteiden ylläpitoon ja optimointiin kustannusten hillitsemiseksi. Investointien taso kasvoi erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, todennäköisimmin kyseisenä kautena hyvien satonäkymien vuoksi odotetun voittotason tukemana. Investointeja tehtiin myös ympäristölainsäädännön noudattamisen parantamiseksi.

| (195) | Investointien tuotto seuraili tarkastelujakson aikana tarkasti kannattavuuden kehitystä. |
| --- | --- |

(195)

Investointien tuotto seuraili tarkastelujakson aikana tarkasti kannattavuuden kehitystä.

4.6.3.4   Varastot

| (196) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Varastot | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 2 300 -2 700 | 3 100 -3 610 | 1 800 -2 110 | 4 400 -5 060 |
| Indeksi (2015–2016 = 100) | 100 | 133 | 78 | 187 |
| Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset. |

(196)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Varastot

Varastot

2015–2016

2016–2017

2017–2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

2 300 -2 700

3 100 -3 610

1 800 -2 110

4 400 -5 060

Indeksi (2015–2016 = 100)

Indeksi (2015–2016 = 100)

100

133

78

187

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

| (197) | Unionin tuottajat kasvattivat varastojaan merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka unionin tuotannonalalle kertyi merkittäviä varastoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, on myös huomattava, että se saavutti samaan aikaan hyvän voittotason. Tietyn varastojen tason säilyttäminen on tarpeen, jotta myynti voidaan kattaa aina siihen asti, kunnes tuotanto alkaa uudesta sadosta. Näin ollen sitä ei voida pitää merkkinä vahingollisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

(197)

Unionin tuottajat kasvattivat varastojaan merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka unionin tuotannonalalle kertyi merkittäviä varastoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, on myös huomattava, että se saavutti samaan aikaan hyvän voittotason. Tietyn varastojen tason säilyttäminen on tarpeen, jotta myynti voidaan kattaa aina siihen asti, kunnes tuotanto alkaa uudesta sadosta. Näin ollen sitä ei voida pitää merkkinä vahingollisesta tilanteesta.

4.6.3.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (198) | Todetut polkumyyntimarginaalit olivat huomattavasti yli vähimmäis- ja nykyisen tason (ks. 137 kappale). Kun otetaan vielä huomioon Kiinan käyttämätön kapasiteetti ja tuontihinnat (ks. 147 ja 167 kappale), tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(198)

Todetut polkumyyntimarginaalit olivat huomattavasti yli vähimmäis- ja nykyisen tason (ks. 137 kappale). Kun otetaan vielä huomioon Kiinan käyttämätön kapasiteetti ja tuontihinnat (ks. 147 ja 167 kappale), tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä.

| (199) | Alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön joulukuussa 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala saavutti ensimmäisen kerran tämän jälkeen tuoton, joka on lähellä alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä 6,8 prosentin tavoitevoittoa. Kun otetaan huomioon myös unionin tuotannonalan kokonaistilanne ja edelleen merkittävä tuontimäärä Kiinasta viime vuosina, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala on edelleen herkässä ja haavoittuvassa tilassa. |
| --- | --- |

(199)

Alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön joulukuussa 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala saavutti ensimmäisen kerran tämän jälkeen tuoton, joka on lähellä alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä 6,8 prosentin tavoitevoittoa. Kun otetaan huomioon myös unionin tuotannonalan kokonaistilanne ja edelleen merkittävä tuontimäärä Kiinasta viime vuosina, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala on edelleen herkässä ja haavoittuvassa tilassa.

4.6.4   Merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät

Merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät

| (200) | Unionin tuotannonala on toipunut aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. Voimassa olevat toimenpiteet ovat auttaneet hillitsemään polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, ja kun polkumyynti ei enää aiheuta huolta, unionin tuotannonala on jälleen nousussa. Toimenpiteet ovat myös auttaneet unionin tuotannonalaa keskittymään reiluun kilpailuun ympäristössä, jossa uusien kansainvälisten tulokkaiden määrä kasvaa nopeasti. Voimassa olevat tullit olivat myös koko tarkastelujakson aikana tehtyjen investointipäätösten taustatekijä. |
| --- | --- |

(200)

Unionin tuotannonala on toipunut aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. Voimassa olevat toimenpiteet ovat auttaneet hillitsemään polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, ja kun polkumyynti ei enää aiheuta huolta, unionin tuotannonala on jälleen nousussa. Toimenpiteet ovat myös auttaneet unionin tuotannonalaa keskittymään reiluun kilpailuun ympäristössä, jossa uusien kansainvälisten tulokkaiden määrä kasvaa nopeasti. Voimassa olevat tullit olivat myös koko tarkastelujakson aikana tehtyjen investointipäätösten taustatekijä.

| (201) | Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan asema on nyt turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit – erityisesti kannattavuus, investoinnit ja investointien tuotto sekä kassavirta – osoittavat vakaampaa kuvaa, nämä eivät ole vakiintuneita saavutuksia. Muut vahinkoindikaattorit – erityisesti myyntimäärä, markkinaosuus ja tuotanto – eivät ole juurikaan muuttuneet. Kokonaisuudessaan indikaattoreiden tarkastelu osoittaa selvästi, että merkkejä kohentumisesta on mutta tuotannonala on edelleen melko hauraassa tilassa. |
| --- | --- |

(201)

Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan asema on nyt turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit – erityisesti kannattavuus, investoinnit ja investointien tuotto sekä kassavirta – osoittavat vakaampaa kuvaa, nämä eivät ole vakiintuneita saavutuksia. Muut vahinkoindikaattorit – erityisesti myyntimäärä, markkinaosuus ja tuotanto – eivät ole juurikaan muuttuneet. Kokonaisuudessaan indikaattoreiden tarkastelu osoittaa selvästi, että merkkejä kohentumisesta on mutta tuotannonala on edelleen melko hauraassa tilassa.

| (202) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut tarkastelujaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(202)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut tarkastelujaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (203) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa CCC esitti useita näkemyksiä unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ja osoitti tekijöitä, kuten yleinen ilmasto ja Turkista tuleva tuonti, jotka olisivat voineet vaikuttaa unionin tuotannonalalle vahingolliseen tilanteeseen. Kuten 202 kappaleessa kutenkin todetaan, komissio vahvisti, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa. Näin ollen näitä huomautuksia ei ollut tarpeen tutkia. |
| --- | --- |

(203)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa CCC esitti useita näkemyksiä unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ja osoitti tekijöitä, kuten yleinen ilmasto ja Turkista tuleva tuonti, jotka olisivat voineet vaikuttaa unionin tuotannonalalle vahingolliseen tilanteeseen. Kuten 202 kappaleessa kutenkin todetaan, komissio vahvisti, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa. Näin ollen näitä huomautuksia ei ollut tarpeen tutkia.

5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (204) | Kun oli todettu, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää vahinkoa, arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(204)

Kun oli todettu, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää vahinkoa, arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (205) | Unionin hedelmäsäilykemarkkinat ovat tällä hetkellä vakaat ja niillä on kilpailua. Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalaa uhkaavia tekijöitä, kuten kysynnän supistuminen, kulutustottumusten muutokset, teknologian kehitys tai vientituloksen muuttuminen, ei näytä olevan. Lisäksi unionin tuotannonala väitti tutkimuksen aikana, että se ei ole huolissaan muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin viimeaikaisesta kasvusta, sillä kolmansien maiden tuottajat kilpailevat reiluilla hinnoilla ja niiden kapasiteetti on rajallinen. |
| --- | --- |

(205)

Unionin hedelmäsäilykemarkkinat ovat tällä hetkellä vakaat ja niillä on kilpailua. Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalaa uhkaavia tekijöitä, kuten kysynnän supistuminen, kulutustottumusten muutokset, teknologian kehitys tai vientituloksen muuttuminen, ei näytä olevan. Lisäksi unionin tuotannonala väitti tutkimuksen aikana, että se ei ole huolissaan muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin viimeaikaisesta kasvusta, sillä kolmansien maiden tuottajat kilpailevat reiluilla hinnoilla ja niiden kapasiteetti on rajallinen.

| (206) | Selvittääkseen, onko tämä pelko todellinen, komissio tarkasteli Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrien ja hintojen mahdollista vaikutusta hintakehitykseen sekä tällaisen kehityksen vaikutusta unionin tuotannonalan myyntimääriin, hintoihin ja kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(206)

Selvittääkseen, onko tämä pelko todellinen, komissio tarkasteli Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrien ja hintojen mahdollista vaikutusta hintakehitykseen sekä tällaisen kehityksen vaikutusta unionin tuotannonalan myyntimääriin, hintoihin ja kannattavuuteen.

5.1   Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti

Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti

| (207) | Kuten 146 ja 147 kappaleessa jo selitetään, Kiinassa on saatavilla merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Kiina on maailman suurin tuoreiden mandariinien tuottaja, ja sen vientiä harjoittavat tuottajat pystyvät toimittamaan markkinoille, joiden koko on moninkertainen unionin markkinoihin verrattuna. Näillä tuottajilla on voimakas pyrkimys ja vahvat kannustimet myydä suuria määriä tuotteitaan vientimarkkinoille. Lähimenneisyys osoittaa myös, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat mukautua nopeasti toimittaakseen unionin markkinoille polkumyyntituontia. On syytä muistaa, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kasvoi eksponentiaalisesti sen jälkeen, kun alkuperäistä tullia koskeva asetus oli kumoamistuomiolla tuomittu pätemättömäksi maaliskuussa 2012 (72). |
| --- | --- |

(207)

Kuten 146 ja 147 kappaleessa jo selitetään, Kiinassa on saatavilla merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Kiina on maailman suurin tuoreiden mandariinien tuottaja, ja sen vientiä harjoittavat tuottajat pystyvät toimittamaan markkinoille, joiden koko on moninkertainen unionin markkinoihin verrattuna. Näillä tuottajilla on voimakas pyrkimys ja vahvat kannustimet myydä suuria määriä tuotteitaan vientimarkkinoille. Lähimenneisyys osoittaa myös, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat mukautua nopeasti toimittaakseen unionin markkinoille polkumyyntituontia. On syytä muistaa, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kasvoi eksponentiaalisesti sen jälkeen, kun alkuperäistä tullia koskeva asetus oli kumoamistuomiolla tuomittu pätemättömäksi maaliskuussa 2012 (72).

72

5.2   Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin vaikutus unionin tuotannonalaan

Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin vaikutus unionin tuotannonalaan

| (208) | Mitä tulee tuontihintojen tasoon, tutkimuksessa kävi ilmi, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen, kun oletetaan, että asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta ja unionin tuotannonalan hinta pysyisivät samoina kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, johtaisi tuontihintoihin, jotka ovat 9–11 prosenttia (tarkasteltavana olevan tuotteen kaikki tuotelajit) unionin hintoja alemmat. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus unionin markkinoilla pienenisivät. |
| --- | --- |

(208)

Mitä tulee tuontihintojen tasoon, tutkimuksessa kävi ilmi, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen, kun oletetaan, että asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta ja unionin tuotannonalan hinta pysyisivät samoina kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, johtaisi tuontihintoihin, jotka ovat 9–11 prosenttia (tarkasteltavana olevan tuotteen kaikki tuotelajit) unionin hintoja alemmat. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus unionin markkinoilla pienenisivät.

| (209) | Komissio teki simulaation arvioidakseen Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvun todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan. Kun unionin tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärät laskevat 6 200 tonnia Kiinasta tulevan mandariinisäilykkeiden tuonnin seurauksena, tuotannon yksikkökustannukset nousevat 7,1 prosenttia, mikä heikentää unionin tuottajien tilannetta ja tekee niiden toiminnan tappiolliseksi. Tällainen määrän kasvu olisi helposti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ulottuvilla niiden suuren käyttämättömän kapasiteetin vuoksi, kuten 3.7.1 jaksossa todetaan. |
| --- | --- |

(209)

Komissio teki simulaation arvioidakseen Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvun todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan. Kun unionin tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärät laskevat 6 200 tonnia Kiinasta tulevan mandariinisäilykkeiden tuonnin seurauksena, tuotannon yksikkökustannukset nousevat 7,1 prosenttia, mikä heikentää unionin tuottajien tilannetta ja tekee niiden toiminnan tappiolliseksi. Tällainen määrän kasvu olisi helposti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ulottuvilla niiden suuren käyttämättömän kapasiteetin vuoksi, kuten 3.7.1 jaksossa todetaan.

| (210) | Koska 82 prosenttia muiden kolmansien maiden kuin Kiinan tuonnista oli peräisin Turkista, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että polkumyynnillä Kiinasta tuotavat mandariinisäilykkeet korvaisivat osan näistä tuontimääristä. Turkista unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen myyntihinta on alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta, joten jos polkumyynnillä tuotavien kiinalaisten mandariinisäilykkeiden määrä unionin markkinoilla kasvaisi, ne valtaisivat todennäköisesti markkinaosuutta ensin unionin tuotannonalalta ja vasta sen jälkeen unioniin vieviltä turkkilaisilta tuottajilta. Kiinalaisten tuottajien käyttämättömän kapasiteetin vuoksi ne voisivat joka tapauksessa kuitenkin helposti vallata sekä muiden kolmansien maiden (Turkki mukaan luettuna) että unionin tuottajien markkinaosuuden. |
| --- | --- |

(210)

Koska 82 prosenttia muiden kolmansien maiden kuin Kiinan tuonnista oli peräisin Turkista, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että polkumyynnillä Kiinasta tuotavat mandariinisäilykkeet korvaisivat osan näistä tuontimääristä. Turkista unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen myyntihinta on alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta, joten jos polkumyynnillä tuotavien kiinalaisten mandariinisäilykkeiden määrä unionin markkinoilla kasvaisi, ne valtaisivat todennäköisesti markkinaosuutta ensin unionin tuotannonalalta ja vasta sen jälkeen unioniin vieviltä turkkilaisilta tuottajilta. Kiinalaisten tuottajien käyttämättömän kapasiteetin vuoksi ne voisivat joka tapauksessa kuitenkin helposti vallata sekä muiden kolmansien maiden (Turkki mukaan luettuna) että unionin tuottajien markkinaosuuden.

5.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (211) | Unionin markkinoiden koko – maailman kolmanneksi suurimmat – vaikuttaa selvästi niiden houkuttelevuuteen. Kiinasta tuleva tuonti on myös jatkunut voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta, mikä osoittaa, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pitävät unionin markkinoita houkuttelevina ja haluavat jatkaa myyntiä niillä. Kuten alkuperäistä tullia koskevan asetuksen pätemättömäksi maaliskuussa 2012 tehneen kumoamistuomion jälkeen todettiin, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin siirtää vientiä hinnaltaan korkeammille unionin markkinoille muista kolmansista maista, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. Lisäksi kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovelletaan nyt 25 prosentin lisätulleja niiden suurimmilla vientimarkkinoilla Yhdysvalloissa (73). Nämä uudet tullit ovat seurausta Kiinan ja Yhdysvaltojen välillä jatkuvista kaupan jännitteistä. Ne muodostavat osan tullitoimista, joita Yhdysvallat on toteuttanut Kiinaa koskevan Yhdysvaltojen kauppalain 301 pykälän mukaisen meneillä olevan tutkimuksen nojalla (74). |
| --- | --- |

(211)

Unionin markkinoiden koko – maailman kolmanneksi suurimmat – vaikuttaa selvästi niiden houkuttelevuuteen. Kiinasta tuleva tuonti on myös jatkunut voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta, mikä osoittaa, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pitävät unionin markkinoita houkuttelevina ja haluavat jatkaa myyntiä niillä. Kuten alkuperäistä tullia koskevan asetuksen pätemättömäksi maaliskuussa 2012 tehneen kumoamistuomion jälkeen todettiin, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin siirtää vientiä hinnaltaan korkeammille unionin markkinoille muista kolmansista maista, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. Lisäksi kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovelletaan nyt 25 prosentin lisätulleja niiden suurimmilla vientimarkkinoilla Yhdysvalloissa (73). Nämä uudet tullit ovat seurausta Kiinan ja Yhdysvaltojen välillä jatkuvista kaupan jännitteistä. Ne muodostavat osan tullitoimista, joita Yhdysvallat on toteuttanut Kiinaa koskevan Yhdysvaltojen kauppalain 301 pykälän mukaisen meneillä olevan tutkimuksen nojalla (74).

73

74

| (212) | Edellä esitetyn perusteella toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin välittömään ja voimakkaaseen hintapaineeseen Kiinan taholta merkittävien käytettävissä olevien varastojen ja kapasiteetin tuella. Tämä pakottaisi unionin tuotannonalan laskemaan hintojaan tai pienentämään myyntimääriään. Jos tuotannonala alentaisi hintojaan, sen voitot vaihtuisivat tappioiksi lyhyellä aikavälillä. Jos tuotannonala menettäisi myyntimääriään, sen yksikkökustannukset nousisivat ja kannattavuus heikentyisi entisestään. Pitkällä aikavälillä unionin tuotannonalan olisi sopeutettava (supistettava) tuotantokapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(212)

Edellä esitetyn perusteella toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin välittömään ja voimakkaaseen hintapaineeseen Kiinan taholta merkittävien käytettävissä olevien varastojen ja kapasiteetin tuella. Tämä pakottaisi unionin tuotannonalan laskemaan hintojaan tai pienentämään myyntimääriään. Jos tuotannonala alentaisi hintojaan, sen voitot vaihtuisivat tappioiksi lyhyellä aikavälillä. Jos tuotannonala menettäisi myyntimääriään, sen yksikkökustannukset nousisivat ja kannattavuus heikentyisi entisestään. Pitkällä aikavälillä unionin tuotannonalan olisi sopeutettava (supistettava) tuotantokapasiteettiaan.

| (213) | Koska unionin tuotannonalan tilanne on suhteellisen heikko, kuten 201 kappaleessa selitetään, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin nykyisen määrän nopea kasvu aiheuttaa todennäköisesti vahinkoa unionin tuotannonalalle, mikä johtaisi sen taloudellisen tilanteen nopeaan heikentymiseen. |
| --- | --- |

(213)

Koska unionin tuotannonalan tilanne on suhteellisen heikko, kuten 201 kappaleessa selitetään, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin nykyisen määrän nopea kasvu aiheuttaa todennäköisesti vahinkoa unionin tuotannonalalle, mikä johtaisi sen taloudellisen tilanteen nopeaan heikentymiseen.

5.4   Päätelmät

Päätelmät

| (214) | Edellä esitetyn perusteella toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin välittömään ja voimakkaaseen hintapaineeseen Kiinan taholta, koska käyttämätöntä kapasiteettia on saatavilla merkittäviä määriä. Tämä pakottaisi unionin tuotannonalan laskemaan hintojaan tai pienentämään myyntimääriään. Jos tuotannonala alentaa hintojaan, sen voitto muuttuisi tappioiksi lyhyellä aikavälillä. Jos tuotannonala menettää myyntimääräänsä, sen markkinaosuus pienenee ja sen yksikkökustannukset kasvavat, mikä heikentää sen kannattavuutta tai tekee siitä tappiollisen. |
| --- | --- |

(214)

Edellä esitetyn perusteella toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin välittömään ja voimakkaaseen hintapaineeseen Kiinan taholta, koska käyttämätöntä kapasiteettia on saatavilla merkittäviä määriä. Tämä pakottaisi unionin tuotannonalan laskemaan hintojaan tai pienentämään myyntimääriään. Jos tuotannonala alentaa hintojaan, sen voitto muuttuisi tappioiksi lyhyellä aikavälillä. Jos tuotannonala menettää myyntimääräänsä, sen markkinaosuus pienenee ja sen yksikkökustannukset kasvavat, mikä heikentää sen kannattavuutta tai tekee siitä tappiollisen.

| (215) | Unionin tuotannonalan edellä kuvatun tilanteen vuoksi on todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee nopeasti, jos toimenpiteiden annetaan raueta, riippumatta siitä, päättääkö tuotannonala kilpailla määrillä tai hinnalla. Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(215)

Unionin tuotannonalan edellä kuvatun tilanteen vuoksi on todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee nopeasti, jos toimenpiteiden annetaan raueta, riippumatta siitä, päättääkö tuotannonala kilpailla määrillä tai hinnalla. Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

6.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (216) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen unionin kokonaisedun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(216)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen unionin kokonaisedun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

6.2   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (217) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala muuttui jälleen kannattavaksi. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi paljon huonompi, kuten edellä 5 jaksossa (Vahingon toistumisen todennäköisyys) kuvataan. Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen odotettavissa olevat tuontimäärät ja -hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi vakava riski matalampien myyntihintojen (hintojen aleneminen) ja tappioiden todennäköisen uusiutumisen muodossa (ks. 212 kappale). Myös uudet investoinnit yritysten vahvistamiseksi ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi samankaltaisen tuotteen markkinoilla vaikeutuisivat. |
| --- | --- |

(217)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala muuttui jälleen kannattavaksi. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi paljon huonompi, kuten edellä 5 jaksossa (Vahingon toistumisen todennäköisyys) kuvataan. Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen odotettavissa olevat tuontimäärät ja -hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi vakava riski matalampien myyntihintojen (hintojen aleneminen) ja tappioiden todennäköisen uusiutumisen muodossa (ks. 212 kappale). Myös uudet investoinnit yritysten vahvistamiseksi ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi samankaltaisen tuotteen markkinoilla vaikeutuisivat.

| (218) | Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkuminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista, ja se voisi tällöin toipua paremmin jatkuvan polkumyynnin vaikutuksista. Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen sen sijaan pysäyttäisi unionin tuotannonalan toipumisen, uhkaisi vakavasti sen elinkelpoisuutta ja vaarantaisi tämän myötä sen olemassaolon, mikä puolestaan vähentäisi tarjontaa ja kilpailua markkinoilla. |
| --- | --- |

(218)

Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkuminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista, ja se voisi tällöin toipua paremmin jatkuvan polkumyynnin vaikutuksista. Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen sen sijaan pysäyttäisi unionin tuotannonalan toipumisen, uhkaisi vakavasti sen elinkelpoisuutta ja vaarantaisi tämän myötä sen olemassaolon, mikä puolestaan vähentäisi tarjontaa ja kilpailua markkinoilla.

6.3   Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (219) | Komissio lähetti kyselylomakkeet neljälle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi osittain. |
| --- | --- |

(219)

Komissio lähetti kyselylomakkeet neljälle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi osittain.

| (220) | Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta tuojiin, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(220)

Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta tuojiin, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

6.4   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (221) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjälle. Vain yksi näistä käyttäjistä palautti puutteellisen kyselylomakkeen. |
| --- | --- |

(221)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjälle. Vain yksi näistä käyttäjistä palautti puutteellisen kyselylomakkeen.

| (222) | Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta käyttäjiin, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(222)

Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta käyttäjiin, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

6.5   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (223) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa. |
| --- | --- |

(223)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa.

| (224) | Komissio ilmoitti kaikille asianomaisille osapuolille niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi suositella voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisen jatkamista tiettyjen Kiinasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa. |
| --- | --- |

(224)

Komissio ilmoitti kaikille asianomaisille osapuolille niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi suositella voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisen jatkamista tiettyjen Kiinasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa.

7.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (225) | Edellä esitetystä seuraa, että tiettyjen Kiinasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(225)

Edellä esitetystä seuraa, että tiettyjen Kiinasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (226) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Yritysten, joille on vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli, on esitettävä pätevä kauppalasku jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(226)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Yritysten, joille on vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli, on esitettävä pätevä kauppalasku jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (227) | Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(227)

Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (228) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen [prosenttimäärä voidaan lisätä tapauksen mukaan], viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli. |
| --- | --- |

(228)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen [prosenttimäärä voidaan lisätä tapauksen mukaan], viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli.

| (229) | Jos yritys, johon sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, muuttaa myöhemmin nimeään, se voi pyytää tämän tullin soveltamista edelleen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (75). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. |
| --- | --- |

(229)

Jos yritys, johon sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, muuttaa myöhemmin nimeään, se voi pyytää tämän tullin soveltamista edelleen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (75). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista.

75

| (230) | Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (76) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(230)

Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (76) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

76

Euroopan unionin virallisen lehden

| (231) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(231)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 (Taric-koodit 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 ja 2008309069) kuuluvia valmistettuja tai säilöttyjä lisättyä alkoholia sisältämättömiä, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältäviä mandariineja (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinejä, wilkingejä ja muita niiden kaltaisia sitrushedelmähybridejä, sellaisina kuin ne ovat tällä hetkellä määriteltyinä HS-nimikkeessä 2008.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Euroa/tonni (tuotteen nettopaino) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province | 489,7 | A888 |
| Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang | 499,9 | C528 |
| Liitteessä luetellut otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat | 499,6 | A889 |
| Kaikki muut yritykset | 531,2 | A999 |

Yritys

Euroa/tonni (tuotteen nettopaino)

Taric-lisäkoodi

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province

489,7

A888

Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang

499,9

C528

Liitteessä luetellut otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat

499,6

A889

Kaikki muut yritykset

531,2

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt [tarkasteltavana oleva tuote] (määrä) on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite], [Taric-lisäkoodi], [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

2 artikla

1.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen ja tämän vuoksi niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa muutetaan tullausarvon määrittämiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (77) 132 artiklan mukaisesti, 1 artiklan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan muutosta.

2.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla

Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan siten painotettua keskimääräistä tullia, jonka määrä on 499,6 euroa/tonni tuotteen nettopainosta, jos jokin uusi vientiä harjoittava tuottaja Kiinan kansantasavallassa toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että

| a) | se ei vienyt unioniin tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta alkuperäisen tutkimusajanjakson (1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisenä) aikana, |
| --- | --- |

a)

se ei vienyt unioniin tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta alkuperäisen tutkimusajanjakson (1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisenä) aikana,

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; ja |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; ja

| c) | se ei tosiasiallisesti ole vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

se ei tosiasiallisesti ole vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) 2018/825 (EUVL L 143, 7.6.2018, s. 1).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1355/2008, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 350, 30.12.2008, s. 35).

2

(3)  Euroopan unionin tuomioistuimen 22. maaliskuuta 2012 antama tuomio asiassa C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) v. Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 158/2013, annettu 18 päivänä helmikuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa (EUVL L 49, 22.2.2013, s. 29).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1313/2014, annettu 10 päivänä joulukuuta 2014, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella (EUVL L 354, 11.12.2014, s. 17).

5

(6)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 104, 19.3.2019, s. 10).

6

(7)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aloittamisesta (EUVL C 414, 10.12.2019, s. 14).

7

(8)  Ks. tarkastelupyynnön liite 3.

8

(9)  Saatavilla verkko-osoitteestahttp://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425

9

(10)  Saatavilla verkko-osoitteestahttp://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425

10

(11)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

11

(12)  Aineiston tapausnumero t20.000686.

12

(13)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

13

(14)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

14

(15)  Asiakirja-aineistoon liitetty muistio – aineiston tapausnumero t20.000629.

15

(16)  Frucom edustaa Euroopan elintarvikkeiden tuojien etuja; näihin elintarvikkeisiin kuuluvat kuivatut hedelmät, syötävät pähkinät sekä jalostetut hedelmät ja vihannekset, mukaan lukien mandariinisäilykkeet.

16

(17)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations”, jäljempänä ’raportti’, SWD(2017) 483 final/2, 20. joulukuuta 2017.

17

(18)  Raportti, 2 luku, s. 6 ja 7.

18

(19)  Raportti, 2 luku, s. 10.

19

(20)  Saatavilla osoitteessa http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (sivustolla käyty viimeksi 15.7.2019).

20

(21)  Raportti, 2 luku, s. 20 ja 21.

21

(22)  Raportti, 3 luku, s. 41, 73 ja 74.

22

(23)  Raportti, 6 luku, s. 120 ja 121.

23

(24)  Raportti, 6 luku, s. 122–135.

24

(25)  Raportti, 7 luku, s. 167 ja 168.

25

(26)  Raportti, 8 luku, s. 169 ja 170, 200 ja 201.

26

(27)  Raportti, 2 luku, s. 15 ja 16; 4 luku, s. 50 ja 84; 5 luku, s. 108 ja 109.

27

(28)  Raportti, 3 luku, s. 22–24, ja 5 luku, s. 97–108.

28

(29)  Raportti, 5 luku, s. 104–109.

29

(30)  Raportti, 5 luku, s. 100 ja 101.

30

(31)  Raportti, 2 luku, s. 26.

31

(32)  Raportti, 2 luku, s. 31 ja 32.

32

(33)  Saatavilla osoitteessahttps://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (sivustolla käyty viimeksi 15.7.2019).

33

(34)  Raportti, 14 luku, s. 358.

34

(35)  Suunnitelma on kokonaisuudessaan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön (MIIT) verkkosivustolla: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/ c5353943/content.html (sivustolla käyty viimeksi 8.6.2020).

35

(36)  Raportti, 14.1–14.3 luku.

36

(37)  Raportti, 4 luku, s. 41 ja 42 sekä 83.

37

(38)  Raportti, III osa, 14 luku, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

38

(39)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

39

(40)  Raportti, 14 luku, s. 347.

40

(41)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27.3.2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista, annettu 16.2.2013.

41

(42)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta; johdanto-osan 56 kappale (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17).

42

(43)  Raportti, 14 luku, s. 375 ja 376.

43

(44)  Raportti, 6 luku, s. 138–149.

44

(45)  Raportti, 9 luku, s. 216.

45

(46)  Raportti, 9 luku, s. 213–215.

46

(47)  Raportti, 9 luku, s. 209–211.

47

(48)  Raportti, 2 luku, s. 9 ja 10.

48

(49)  Raportti, 13 luku, s. 332–337.

49

(50)  Raportti, 13 luku, s. 336.

50

(51)  Raportti, 13 luku, s. 337–341.

51

(52)  Raportti, 6 luku, s. 114–117.

52

(53)  Raportti, 6 luku, s. 119.

53

(54)  Raportti, 6 luku, s. 120.

54

(55)  Raportti, 6 luku, s. 121 ja 122, 126–128, 133–135.

55

(56)  Ks. IMF Working Paper ”Resolving China’s Corporate Debt Problem”, by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Rafael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, lokakuu 2016, WP/16/203.

56

(57)  Raportti, 6 luku, s. 121 ja 122, 126–128, 133–135.

57

(58)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

58

(59)  Turkin tilastolaitos, http://turkstat.gov.tr

59

(60)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

60

(61)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33) ja komission delegoitu asetus (EU) 2017/749, annettu 24 päivänä helmikuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kazakstanin poistamisesta sen liitteessä I olevasta maiden luettelosta (EUVL L 113, 29.4.2017, s. 11).

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, sivustolla käyty viimeksi 24.3.2020.

62

(63)  Kyseessä on Eurostatin käyttämä taloudellisen toiminnan tilastoluokitus; https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2 (sivustolla käyty viimeksi 24.3.2020).

63

(64)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, sivustolla käyty viimeksi 24.3.2020.

64

(65)  http://www.turkstat.gov.tr => Press releases => valitaan Electricity and Natural Gas prices, sivustolla käyty viimeksi 24.3.2020.

65

(66)  FRİGO-PAK GIDA MADDELERİ SANAYİ VE TİCARET A.Ş.

66

(67)  Alan kiinalaisen kauppakamarin (China Chamber of Commerce for Import & Export for Foodstuffs, native produce and animal by-products) toimittamissa tiedoissa todettiin, että Kiina on suurin mandariinisäilykkeiden valmistaja ja viejä ja että sen vuosituotanto on noin 600 000–700 000 tonnia, ja Yhdysvaltain maatalousministeriön (USDA) ulkomaanosasto (Foreign Agricultural Service) arvioi jalostukseen menevän kulutuksen olleen vuosina 2018–2019 noin 540 000 tonnia. Huhtikuussa 2020 Kiinassa oli noin 160 mandariinisäilykkeiden valmistajaa (vuonna 2015 niitä oli yli 270).

67

(68)  Tietokannassa luetellaan yli 200 vientikohdetta.

68

(69)  https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china/200-billion-trade-action

69

(70)  Syyskuussa 2018 Yhdysvallat otti käyttöön 25 prosentin lisätullin Kiinasta tuotaville sitrushedelmäsäilykkeille osana laajempaa Kiinasta tulevaa tuontia koskevaa 200 miljardin Yhdysvaltain dollarin tullipakettia.

70

(71)  COFRUSA.

71

(72)  Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1313/2014, johdanto-osan 63 kappale.

72

(73)  Ks. ”China: Citrus Annual”, FAS (USDA), 14 December 2018, viitattu edellä alaviitteessä 67, s. 9.

73

(74)  Ks. ”Section 301 – China”, Office of the United States Trade Representative, jäljempänä ’USTR’; saatavilla osoitteessa https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china, sivustolla käyty viimeksi 24.7.2019.

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgia.

75

(76)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

76

(77)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

77

---

LIITE

Otoksen ulkopuoliset yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

| — | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| — | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

—

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| — | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| — | Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| — | Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| — | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| — | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| — | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| — | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| — | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

PÄÄTÖKSET

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 351/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 351/37

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/1535,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2020,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7388)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tietyt alueet, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/1402 (5) kyseisen taudin epidemiologisen tilanteen muututtua Puolassa ja Saksassa Puolan rajan läheisyydessä. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tietyt alueet, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/1402 (5) kyseisen taudin epidemiologisen tilanteen muututtua Puolassa ja Saksassa Puolan rajan läheisyydessä.

| (2) | Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (6) säädetään unionin vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Direktiivin 2002/60/EY 9 artiklassa säädetään suojavyöhykkeen ja valvontavyöhykkeen muodostamisesta, kun afrikkalaisen sikaruton esiintyminen tietyllä tilalla olevissa sioissa on virallisesti vahvistettu, ja kyseisen direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeillä toteutettavista toimenpiteistä mainitun taudin leviämisen estämiseksi. Lisäksi direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun on vahvistettu afrikkalaisen sikaruton esiintyminen luonnonvaraisissa sioissa. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että direktiivissä 2002/60/EY säädetyt toimenpiteet – ja erityisesti tartuntatilojen puhdistamista ja desinfiointia koskevat toimenpiteet sekä muut kyseisen taudin hävittämistä kotieläiminä pidettyjen sikojen ja luonnonvaraisten sikojen kannoista koskevat toimenpiteet – ovat tehokkaita taudin leviämisen torjumisessa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (6) säädetään unionin vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Direktiivin 2002/60/EY 9 artiklassa säädetään suojavyöhykkeen ja valvontavyöhykkeen muodostamisesta, kun afrikkalaisen sikaruton esiintyminen tietyllä tilalla olevissa sioissa on virallisesti vahvistettu, ja kyseisen direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeillä toteutettavista toimenpiteistä mainitun taudin leviämisen estämiseksi. Lisäksi direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun on vahvistettu afrikkalaisen sikaruton esiintyminen luonnonvaraisissa sioissa. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että direktiivissä 2002/60/EY säädetyt toimenpiteet – ja erityisesti tartuntatilojen puhdistamista ja desinfiointia koskevat toimenpiteet sekä muut kyseisen taudin hävittämistä kotieläiminä pidettyjen sikojen ja luonnonvaraisten sikojen kannoista koskevat toimenpiteet – ovat tehokkaita taudin leviämisen torjumisessa.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1402 hyväksymisen jälkeen on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia kotieläiminä pidetyissä sioissa Romaniassa. Lisäksi on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa Puolassa ja Slovakiassa. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1402 hyväksymisen jälkeen on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia kotieläiminä pidetyissä sioissa Romaniassa. Lisäksi on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa Puolassa ja Slovakiassa.

| (4) | Kotieläiminä pidettyjen sikojen epidemiologinen tilanne tietyillä alueilla Puolassa, Latviassa ja Liettuassa on kohentunut kyseisten jäsenvaltioiden direktiivin 2002/60/EY mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden ansiosta. |
| --- | --- |

(4)

Kotieläiminä pidettyjen sikojen epidemiologinen tilanne tietyillä alueilla Puolassa, Latviassa ja Liettuassa on kohentunut kyseisten jäsenvaltioiden direktiivin 2002/60/EY mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden ansiosta.

| (5) | Lokakuussa 2020 havaittiin Słubicen piirikunnassa (powiat słubicki) Puolassa yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa alueella, joka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Puolassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa ja jolla kyseinen afrikkalaisen sikaruton äskettäinen tapaus on ilmennyt, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(5)

Lokakuussa 2020 havaittiin Słubicen piirikunnassa (powiat słubicki) Puolassa yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa alueella, joka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Puolassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa ja jolla kyseinen afrikkalaisen sikaruton äskettäinen tapaus on ilmennyt, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa.

| (6) | Lokakuussa 2020 havaittiin Maramureşin alueella Romaniassa yksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläminä pidetyissä sioissa alueella, joka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa II osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon kyseisessä liitteessä. Näin ollen se Romanian alue, jotka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä sitä III osassa lueteltua aluetta, jolla kyseinen afrikkalaisen sikaruton äskettäinen taudinpurkaus on ilmennyt, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa. |
| --- | --- |

(6)

Lokakuussa 2020 havaittiin Maramureşin alueella Romaniassa yksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläminä pidetyissä sioissa alueella, joka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa II osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon kyseisessä liitteessä. Näin ollen se Romanian alue, jotka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä sitä III osassa lueteltua aluetta, jolla kyseinen afrikkalaisen sikaruton äskettäinen taudinpurkaus on ilmennyt, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa.

| (7) | Lokakuussa 2020 myös Slovakiassa Vranov nad Topľoun piirikunnassa havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa alueella, joka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen tämä Slovakian alue, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa ja joka sijaitsee lähellä sitä II osassa lueteltua aluetta, jolla tämä äskettäinen afrikkalaisen sikaruton tautitapaus on ilmennyt, olisi nyt mainittava liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(7)

Lokakuussa 2020 myös Slovakiassa Vranov nad Topľoun piirikunnassa havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa alueella, joka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen tämä Slovakian alue, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa ja joka sijaitsee lähellä sitä II osassa lueteltua aluetta, jolla tämä äskettäinen afrikkalaisen sikaruton tautitapaus on ilmennyt, olisi nyt mainittava liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa.

| (8) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen tilanne unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Puolan, Slovakian ja Romanian osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen tilanne unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Puolan, Slovakian ja Romanian osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin.

| (9) | Kun lisäksi otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Puolassa toteutetaan direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan ja 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka ovat maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä, jäljempänä ’OIE:n säännöstö’, vahvistettujen afrikkalaista sikaruttoa koskevien riskinhallintatoimenpiteiden mukaisia, tietyt tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Puolan Podlasien (województwo podlaskie), Lublinin (województwo lubelskie) ja Warmia-Mazuryn (województwo warmińsko-mazurskie) voivodikuntien alueet olisi OIE:n säännöstön mukaisesti nyt sen sijaan sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kyseisillä alueilla ei ole esiintynyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia viimeksi kuluneiden kahdentoista kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(9)

Kun lisäksi otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Puolassa toteutetaan direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan ja 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka ovat maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä, jäljempänä ’OIE:n säännöstö’, vahvistettujen afrikkalaista sikaruttoa koskevien riskinhallintatoimenpiteiden mukaisia, tietyt tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Puolan Podlasien (województwo podlaskie), Lublinin (województwo lubelskie) ja Warmia-Mazuryn (województwo warmińsko-mazurskie) voivodikuntien alueet olisi OIE:n säännöstön mukaisesti nyt sen sijaan sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kyseisillä alueilla ei ole esiintynyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia viimeksi kuluneiden kahdentoista kuukauden aikana.

| (10) | Kun myös otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Latviassa toteutetaan direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan ja 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka ovat OIE:n säännöstössä vahvistettujen afrikkalaista sikaruttoa koskevien riskinhallintatoimenpiteiden mukaisia, tietyt tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Latvian piirikuntien Aizputes, Alsungas ja Kuldīgas alueet olisi OIE:n säännöstön mukaisesti nyt sen sijaan sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kolmen kuukauden ajanjakso tartuntatilojen lopullisen puhdistamisen ja desinfioinnin jälkeen on kulunut umpeen ja koska kyseisillä alueilla ei ole esiintynyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(10)

Kun myös otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Latviassa toteutetaan direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan ja 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka ovat OIE:n säännöstössä vahvistettujen afrikkalaista sikaruttoa koskevien riskinhallintatoimenpiteiden mukaisia, tietyt tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Latvian piirikuntien Aizputes, Alsungas ja Kuldīgas alueet olisi OIE:n säännöstön mukaisesti nyt sen sijaan sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kolmen kuukauden ajanjakso tartuntatilojen lopullisen puhdistamisen ja desinfioinnin jälkeen on kulunut umpeen ja koska kyseisillä alueilla ei ole esiintynyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana.

| (11) | Kun lisäksi otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Liettuassa toteutetaan direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan ja 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka ovat OIE:n säännöstössä vahvistettujen afrikkalaista sikaruttoa koskevien riskinhallintatoimenpiteiden mukaisia, tietyt tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Liettuan piirikuntien Alytus, Kaunas ja Marijampolė alueet olisi OIE:n säännöstön mukaisesti nyt sen sijaan sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kyseisillä alueilla ei ole esiintynyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia viimeksi kuluneiden kahdentoista kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(11)

Kun lisäksi otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Liettuassa toteutetaan direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan ja 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka ovat OIE:n säännöstössä vahvistettujen afrikkalaista sikaruttoa koskevien riskinhallintatoimenpiteiden mukaisia, tietyt tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Liettuan piirikuntien Alytus, Kaunas ja Marijampolė alueet olisi OIE:n säännöstön mukaisesti nyt sen sijaan sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kyseisillä alueilla ei ole esiintynyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia viimeksi kuluneiden kahdentoista kuukauden aikana.

| (12) | Kun otetaan huomioon kriittinen epidemiologinen tilanne unionissa afrikkalaisen sikaruton leviämisen kannalta, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteeseen tällä päätöksellä tehdyt muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(12)

Kun otetaan huomioon kriittinen epidemiologinen tilanne unionissa afrikkalaisen sikaruton leviämisen kannalta, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteeseen tällä päätöksellä tehdyt muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian.

| (13) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2020.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1402, annettu 5 päivänä lokakuuta 2020, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 324, 6.10.2020, s. 37).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 2002/60/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, erityissäännöksistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi ja direktiivin 92/119/ETY muuttamisesta Teschenin taudin ja afrikkalaisen sikaruton osalta (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 27).

6

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Belgia

Seuraavat alueet Belgiassa:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | Frontière avec la France, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat à Florenville,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Viro

Seuraavat alueet Virossa:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Unkari

Seuraavat alueet Unkarissa:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim. |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim.

7.   Slovakia

Seuraavat alueet Slovakiassa:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov, Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov, Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Kreikka

Seuraavat alueet Kreikassa:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II OSA

1.   Belgia

Seuraavat alueet Belgiassa:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- | --- |

—

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| — | La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- | --- |

—

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgaria

Seuraavat alueet Bulgariassa:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Viro

Seuraavat alueet Virossa:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Unkari

Seuraavat alueet Unkarissa:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane – Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane – Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakia

Seuraavat alueet Slovakiassa:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Romania

Seuraavat alueet Romaniassa:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III OSA

1.   Bulgaria

Seuraavat alueet Bulgariassa:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Romania

Seuraavat alueet Romaniassa:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV OSA

Italia

Seuraavat alueet Italiassa:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Oikaisuja

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 351/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 351/64

---

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2020/674, annettu 15 päivänä toukokuuta 2020, ehdotetusta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa”

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 158, 20. toukokuuta 2020
  )

Sivulla 3, täytäntöönpanopäätöksen nimessä:

on:

”Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/674, annettu 15 päivänä toukokuuta 2020, ehdotetusta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa”
  ”

pitää olla:

”Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/674, annettu 15 päivänä toukokuuta 2020, ehdotetusta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Otetaan käyttöön vastikkeettomat perustulot koko EU:ssa”
  ”

Sivulla 3, johdanto-osan 1 kappaleessa:

on:

”Ehdotetun eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa”, sellaisena, miksi järjestäjäryhmä on sen muuttanut komission 19. helmikuuta 2020 päivätyn kirjeen (2) perusteella, tavoitteena on ”ottaa kaikkialla EU:ssa käyttöön vastikkeeton perustulo, jolla varmistettaisiin jokaiselle ihmiselle aineellinen toimeentulo ja mahdollisuus yhteiskunnalliseen osallistumiseen osana talouspolitiikkaa. Tavoitteeseen voidaan päästä perussopimusten EU:lle antaman toimivallan puitteissa.” Järjestäjäryhmä pyytää komissiota esittämään, että koko unionissa otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo, joka kaventaisi alueellisia eroja ja vahvistaisi siten unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Järjestäjäryhmä toteaa myös, että näin toteutettaisiin Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission vuonna 2017 annetun yhteisen julkilausuman tavoite, jonka mukaan ”eriarvoisuuden poistamiseksi EU ja sen jäsenvaltiot myös tukevat tehokkaita, kestäviä ja oikeudenmukaisia sosiaalisen suojelun järjestelmiä, joilla taataan perustoimeentulo”.”

pitää olla:

”Ehdotetun eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Otetaan käyttöön vastikkeettomat perustulot koko EU:ssa”, sellaisena, miksi järjestäjäryhmä on sen muuttanut komission 19. helmikuuta 2020 päivätyn kirjeen (2) perusteella, tavoitteena on ”ottaa kaikkialla EU:ssa käyttöön vastikkeettomat perustulot, joilla varmistettaisiin jokaiselle ihmiselle aineellinen toimeentulo ja mahdollisuus yhteiskunnalliseen osallistumiseen osana talouspolitiikkaa. Tavoitteeseen voidaan päästä perussopimusten EU:lle antaman toimivallan puitteissa.” Järjestäjäryhmä pyytää komissiota esittämään, että koko unionissa otetaan käyttöön vastikkeettomat perustulot, jotka kaventaisivat alueellisia eroja ja vahvistaisivat siten unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Järjestäjäryhmä toteaa myös, että näin toteutettaisiin Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission vuonna 2017 annetun yhteisen julkilausuman tavoite, jonka mukaan ”eriarvoisuuden poistamiseksi EU ja sen jäsenvaltiot myös tukevat tehokkaita, kestäviä ja oikeudenmukaisia sosiaalisen suojelun järjestelmiä, joilla taataan perustoimeentulo”.”

Sivulla 4, johdanto-osan 6 kappaleen ensimmäisessä virkkeessä:

on:

”Ehdotetussa aloitteessa vaadittua kaikille unionin kansalaisille maksettavaa vastikkeetonta perustuloa koskeva unionin säädös perussopimusten soveltamiseksi voitaisiin kuitenkin hyväksyä kyseisen perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan nojalla.”

pitää olla:

”Ehdotetussa aloitteessa vaadittuja kaikille unionin kansalaisille maksettavia vastikkeettomia perustuloja koskeva unionin säädös perussopimusten soveltamiseksi voitaisiin kuitenkin hyväksyä kyseisen perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan nojalla.”

Sivulla 4, johdanto-osan 10 kappaleessa:

on:

”Ehdotettu kansalaisaloite ”Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa” olisi näistä syistä rekisteröitävä,”

pitää olla:

”Ehdotettu kansalaisaloite ”Otetaan käyttöön vastikkeettomat perustulot koko EU:ssa” olisi näistä syistä rekisteröitävä,”

Sivulla 4, 1 artiklassa:

on:

”Rekisteröidään ehdotettu kansalaisaloite ”Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa”.”

pitää olla:

”Rekisteröidään ehdotettu kansalaisaloite ”Otetaan käyttöön vastikkeettomat perustulot koko EU:ssa”.”

Sivulla 4, 2 artiklassa:

on:

”Tämä päätös on osoitettu eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Otetaan käyttöön vastikkeeton perustulo koko EU:ssa” järjestäjäryhmälle, jota edustavat ja jonka yhteishenkilöinä toimivat Klaus SAMBOR ja Ronald BLASCHKE.”

pitää olla:

”Tämä päätös on osoitettu eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Otetaan käyttöön vastikkeettomat perustulot koko EU:ssa” järjestäjäryhmälle, jota edustavat ja jonka yhteyshenkilöinä toimivat Klaus SAMBOR ja Ronald BLASCHKE.”

---