# Eiropas Savienības L 317/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 317 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 1. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 317

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 1. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1361 (2020. gada 30. septembris), ar ko attiecībā uz dažiem stādāmiem Serbijas izcelsmes Malus domestica sugas augiem un dažiem stādāmiem Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1362 (2020. gada 30. septembris), ar ko attiecībā uz fitosanitārajiem pasākumiem, kurus piemēro dažu stādāmu Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augu ievešanai Savienībā, groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/1213 | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1363 (2020. gada 30. septembris) par atļauju Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 lietot par barības piedevu visu sugu cūkām (atļaujas turētājs: Chr. Hansen A/S) (
  1
  ) | 10 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1364 (2020. gada 23. septembris) par likumīgiem kanāliem aizsardzības iegūšanai ES: pārmitināšanas, humanitārās uzņemšanas un citu papildu kanālu veicināšana | 13 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1365 (2020. gada 23. septembris) par dalībvalstu sadarbību attiecībā uz operācijām, ko veic kuģi, kuri pieder vai kurus ekspluatē privātas struktūras, ar mērķi veikt meklēšanas un glābšanas darbības | 23 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1366 (2020. gada 23. septembris) par ES mehānismu sagatavotībai ar migrāciju saistītām krīzēm un to pārvaldībai (Migrācijas sagatavotības un krīzes plāns) | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1361 (2020. gada 30. septembris), ar ko attiecībā uz dažiem stādāmiem Serbijas izcelsmes Malus domestica sugas augiem un dažiem stādāmiem Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019

Malus domestica

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1362 (2020. gada 30. septembris), ar ko attiecībā uz fitosanitārajiem pasākumiem, kurus piemēro dažu stādāmu Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augu ievešanai Savienībā, groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/1213

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1363 (2020. gada 30. septembris) par atļauju Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 lietot par barības piedevu visu sugu cūkām (atļaujas turētājs: Chr. Hansen A/S) (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

Chr. Hansen A/S

1

10

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1364 (2020. gada 23. septembris) par likumīgiem kanāliem aizsardzības iegūšanai ES: pārmitināšanas, humanitārās uzņemšanas un citu papildu kanālu veicināšana

13

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1365 (2020. gada 23. septembris) par dalībvalstu sadarbību attiecībā uz operācijām, ko veic kuģi, kuri pieder vai kurus ekspluatē privātas struktūras, ar mērķi veikt meklēšanas un glābšanas darbības

23

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1366 (2020. gada 23. septembris) par ES mehānismu sagatavotībai ar migrāciju saistītām krīzēm un to pārvaldībai (Migrācijas sagatavotības un krīzes plāns)

26

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/2018 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju energomarķējumu ( OV L 315, 5.12.2019. ) | 39 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/2018 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju energomarķējumu ( OV L 315, 5.12.2019. )

( OV L 315, 5.12.2019. )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1361

(2020. gada 30. septembris),

ar ko attiecībā uz dažiem stādāmiem Serbijas izcelsmes Malus domestica sugas augiem un dažiem stādāmiem Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (1), un jo īpaši tās 42. panta 4. punkta pirmo un trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz sākotnējo riska novērtējumu, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (2) ir izveidots augsta riska augu, augu produktu un citu objektu saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz sākotnējo riska novērtējumu, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (2) ir izveidots augsta riska augu, augu produktu un citu objektu saraksts.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2018 (3) nosaka īpašus noteikumus par procedūru, kas jāievēro, lai šiem augsta riska augiem, augu produktiem un citiem objektiem veiktu Regulas (ES) 2016/2031 42. panta 4. punktā minēto riska novērtējumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2018 (3) nosaka īpašus noteikumus par procedūru, kas jāievēro, lai šiem augsta riska augiem, augu produktiem un citiem objektiem veiktu Regulas (ES) 2016/2031 42. panta 4. punktā minēto riska novērtējumu.

| (3) | Pēc sākotnējā riska novērtējuma Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikumā kā augsta riska augi tika iekļauti 35 stādāmi augi no visām trešajām valstīm, arī tādi, kas pieder pie Malus Mill. un Acer L. ģints. |
| --- | --- |

(3)

Pēc sākotnējā riska novērtējuma Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikumā kā augsta riska augi tika iekļauti 35 stādāmi augi no visām trešajām valstīm, arī tādi, kas pieder pie Malus Mill. un Acer L. ģints.

| (4) | 2019. gada 31. jūlijā Serbija Komisijai lūdza atļaut uz Savienību eksportēt stādāmus 1–2 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus kailsakņu augus, kas pieder pie Malus domestica sugas. Šis pieprasījums bija pamatots ar attiecīgu tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

(4)

2019. gada 31. jūlijā Serbija Komisijai lūdza atļaut uz Savienību eksportēt stādāmus 1–2 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus kailsakņu augus, kas pieder pie Malus domestica sugas. Šis pieprasījums bija pamatots ar attiecīgu tehnisko dokumentāciju.

| (5) | 2020. gada 13. maijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) publicēja zinātnisku atzinumu par preču riska novērtējumu attiecībā uz stādāmiem Malus domestica sugas augiem no Serbijas (4). Iestāde identificēja Erwinia amylovora kā minētajiem stādāmajiem augiem relevantu kaitīgo organismu, izvērtēja riska mazināšanas pasākumus, kas aprakstīti dokumentācijā par minēto kaitīgo organismu, un aplēsa, cik liela ir iespējamība, ka minētā prece ir no tā brīva. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 13. maijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) publicēja zinātnisku atzinumu par preču riska novērtējumu attiecībā uz stādāmiem Malus domestica sugas augiem no Serbijas (4). Iestāde identificēja Erwinia amylovora kā minētajiem stādāmajiem augiem relevantu kaitīgo organismu, izvērtēja riska mazināšanas pasākumus, kas aprakstīti dokumentācijā par minēto kaitīgo organismu, un aplēsa, cik liela ir iespējamība, ka minētā prece ir no tā brīva.

| (6) | Pamatojoties uz šo atzinumu, tiek uzskatīts, ka fitosanitārais risks, ko rada stādāmu 1–2 gadus vecu veģetatīvā miera stāvoklī esošu potētu Serbijas izcelsmes kailsakņu augu, kas pieder pie Malus domestica sugas, ievešana Savienībā, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim, ja vien tiek veikti atbilstoši riska mazināšanas pasākumi, kas novērš ar minētajiem stādāmajiem augiem saistītā kaitīgā organisma risku. Tā kā šādi atbilstoši pasākumi ir paredzēti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (5) X pielikuma 9. punktā, minētie stādāmie augi vairs nebūtu jāuzskata par augsta riska augiem un būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz šo atzinumu, tiek uzskatīts, ka fitosanitārais risks, ko rada stādāmu 1–2 gadus vecu veģetatīvā miera stāvoklī esošu potētu Serbijas izcelsmes kailsakņu augu, kas pieder pie Malus domestica sugas, ievešana Savienībā, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim, ja vien tiek veikti atbilstoši riska mazināšanas pasākumi, kas novērš ar minētajiem stādāmajiem augiem saistītā kaitīgā organisma risku. Tā kā šādi atbilstoši pasākumi ir paredzēti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (5) X pielikuma 9. punktā, minētie stādāmie augi vairs nebūtu jāuzskata par augsta riska augiem un būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma.

| (7) | 2019. gada 29. augustā Jaunzēlande Komisijai lūdza atļaut uz Savienību eksportēt stādāmus 1–3 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus vai acotus kailsakņu un bezlapu augus, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas. Šis pieprasījums bija pamatots ar attiecīgu tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

(7)

2019. gada 29. augustā Jaunzēlande Komisijai lūdza atļaut uz Savienību eksportēt stādāmus 1–3 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus vai acotus kailsakņu un bezlapu augus, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas. Šis pieprasījums bija pamatots ar attiecīgu tehnisko dokumentāciju.

| (8) | 2020. gada 20. maijā Iestāde publicēja zinātnisku atzinumu par preču riska novērtējumu attiecībā uz stādāmiem Acer spp. augiem no Jaunzēlandes (6). Iestāde identificēja Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne fallax, Oemona hirta un Platypus apicalis kā minētajiem stādāmajiem augiem relevantus kaitīgos organismus, izvērtēja riska mazināšanas pasākumus, kas aprakstīti dokumentācijā par minētajiem kaitīgajiem organismiem, un par katru kaitīgo organismu aplēsa, cik liela ir iespējamība, ka minētās preces ir no attiecīgā kaitīgā organisma brīvas. |
| --- | --- |

(8)

2020. gada 20. maijā Iestāde publicēja zinātnisku atzinumu par preču riska novērtējumu attiecībā uz stādāmiem Acer spp. augiem no Jaunzēlandes (6). Iestāde identificēja Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne fallax, Oemona hirta un Platypus apicalis kā minētajiem stādāmajiem augiem relevantus kaitīgos organismus, izvērtēja riska mazināšanas pasākumus, kas aprakstīti dokumentācijā par minētajiem kaitīgajiem organismiem, un par katru kaitīgo organismu aplēsa, cik liela ir iespējamība, ka minētās preces ir no attiecīgā kaitīgā organisma brīvas.

| (9) | Pamatojoties uz šo atzinumu, tiek uzskatīts, ka fitosanitārais risks, ko līdz ar ievešanu Savienībā rada stādāmi 1–3 gadus veci veģetatīvā miera stāvoklī esoši potēti vai acoti Jaunzēlandes izcelsmes kailsakņu un bezlapu augi, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim, ja vien tiek veikti atbilstoši riska mazināšanas pasākumi, kas novērš ar minētajiem stādāmajiem augiem saistīto kaitīgo organismu risku. Tā kā šādi atbilstoši pasākumi ir paredzēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/... (7), minētie stādāmie augi vairs nebūtu jāuzskata par augsta riska augiem un būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz šo atzinumu, tiek uzskatīts, ka fitosanitārais risks, ko līdz ar ievešanu Savienībā rada stādāmi 1–3 gadus veci veģetatīvā miera stāvoklī esoši potēti vai acoti Jaunzēlandes izcelsmes kailsakņu un bezlapu augi, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim, ja vien tiek veikti atbilstoši riska mazināšanas pasākumi, kas novērš ar minētajiem stādāmajiem augiem saistīto kaitīgo organismu risku. Tā kā šādi atbilstoši pasākumi ir paredzēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/... (7), minētie stādāmie augi vairs nebūtu jāuzskata par augsta riska augiem un būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma.

| (10) | Lai izpildītu Savienības saistības, kas izriet no Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīguma par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (8), minēto preču imports būtu jāatsāk pēc iespējas drīzāk. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(10)

Lai izpildītu Savienības saistības, kas izriet no Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīguma par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (8), minēto preču imports būtu jāatsāk pēc iespējas drīzāk. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2018/2019

Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2019 (2018. gada 18. decembris), ar ko izveido provizorisku sarakstu ar augsta riska augiem, augu produktiem vai citiem objektiem Regulas (ES) 2016/2031 42. panta nozīmē un sarakstu ar augiem, kuru ievešanai Savienībā fitosanitārie sertifikāti nav nepieciešami, minētās regulas 73. panta nozīmē (OV L 323, 19.12.2018., 10. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2018 (2018. gada 18. decembris), ar ko nosaka īpašus noteikumus par procedūru, kas jāievēro, lai veiktu riska novērtējumu augsta riska augiem, augu produktiem un citiem objektiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 42. panta 1. punkta nozīmē (OV L 323, 19.12.2018., 7. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Zinātnisko ekspertu grupa augu veselības jautājumos (PLH Panel), 2020. Zinātniskais atzinums par preču riska novērtējumu attiecībā uz Malus domestica sugas augiem no Serbijas. EFSA Journal 2020;18(5):6109, 53. lpp., https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6109

4

EFSA

PLH Panel

Malus domestica

EFSA Journal

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 (2019. gada 28. novembris), ar ko paredz vienotus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem īstenošanai, atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (OV L 319, 10.12.2019., 1. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Zinātnisko ekspertu grupa augu veselības jautājumos (PLH Panel), 2020. Zinātniskais atzinums par preču riska novērtējumu attiecībā uz Acer spp. augiem no Jaunzēlandes. EFSA Journal, 2020. g.; 18(5): 6105. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6105

6

EFSA

PLH Panel

Acer

EFSA Journal

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/... (2020. gada 30. septembris), ar ko attiecībā uz fitosanitārajiem pasākumiem, kurus piemēro dažu stādāmu Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augu ievešanai Savienībā, groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/1213 (sk. šā Oficiālā Vēstneša ... lpp.).

7

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

Oficiālā Vēstneša

(8)  Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgums par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (SPS nolīgums), https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm

8

---

PIELIKUMS

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma 1. punkta tabulas otro sleju “Apraksts” groza šādi:

| a) | ierakstu “Malus Mill.” aizstāj ar šādu:

  “
  Malus Mill., izņemot stādāmus 1–2 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus kailsakņu augus, kuri pieder pie Malus domesticus sugas un kuru izcelsmes valsts ir Serbija”; |
| --- | --- |

a)

ierakstu “Malus Mill.” aizstāj ar šādu:

“
  Malus Mill., izņemot stādāmus 1–2 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus kailsakņu augus, kuri pieder pie Malus domesticus sugas un kuru izcelsmes valsts ir Serbija”;

| b) | ierakstu “Acer L.”aizstāj ar šādu:

  “
  Acer L., izņemot stādāmus 1–3 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus vai acotus kailsakņu un bezlapu augus, kuri pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas un kuru izcelsmes valsts ir Jaunzēlande”. |
| --- | --- |

b)

ierakstu “Acer L.”aizstāj ar šādu:

“
  Acer L., izņemot stādāmus 1–3 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus vai acotus kailsakņu un bezlapu augus, kuri pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas un kuru izcelsmes valsts ir Jaunzēlande”.

---

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1362

(2020. gada 30. septembris),

ar ko attiecībā uz fitosanitārajiem pasākumiem, kurus piemēro dažu stādāmu Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augu ievešanai Savienībā, groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/1213

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (1), un jo īpaši tās 42. panta 4. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz sākotnējo riska novērtējumu, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (2) ir izveidots augsta riska augu, augu produktu un citu objektu saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz sākotnējo riska novērtējumu, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (2) ir izveidots augsta riska augu, augu produktu un citu objektu saraksts.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/2031, ja, pamatojoties uz riska novērtējumu, tiek secināts, ka kāds augs, augu produkts vai cits objekts, kura izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī, trešo valstu grupā vai konkrētā trešās valsts teritorijā, attiecībā uz kaitīgajiem organismiem rada nepieņemamu risku, taču minēto risku, piemērojot noteiktus pasākumus, var samazināt līdz pieņemamam līmenim, tad Komisijai minētais augs, augu produkts vai cits objekts jāsvītro no saraksta, kas izveidots ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019, un jāiekļauj Regulas (ES) 2016/2031 41. panta 2. punktā minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/2031, ja, pamatojoties uz riska novērtējumu, tiek secināts, ka kāds augs, augu produkts vai cits objekts, kura izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī, trešo valstu grupā vai konkrētā trešās valsts teritorijā, attiecībā uz kaitīgajiem organismiem rada nepieņemamu risku, taču minēto risku, piemērojot noteiktus pasākumus, var samazināt līdz pieņemamam līmenim, tad Komisijai minētais augs, augu produkts vai cits objekts jāsvītro no saraksta, kas izveidots ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019, un jāiekļauj Regulas (ES) 2016/2031 41. panta 2. punktā minētajā sarakstā.

| (3) | Turklāt Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1213 (3) nosaka fitosanitāros pasākumus dažu tādu augu, augu produktu un citu objektu ievešanai Savienībā, kuri svītroti no Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1213 (3) nosaka fitosanitāros pasākumus dažu tādu augu, augu produktu un citu objektu ievešanai Savienībā, kuri svītroti no Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma.

| (4) | Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikumā Acer L. ģints augi ir iekļauti kā augsta riska augi. |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikumā Acer L. ģints augi ir iekļauti kā augsta riska augi.

| (5) | 2019. gada 29. augustā Jaunzēlande Komisijai lūdza atļaut uz Savienību eksportēt stādāmus 1–3 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus vai acotus kailsakņu un bezlapu augus, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas (“norādītie augi”). Šis pieprasījums bija pamatots ar attiecīgu tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

(5)

2019. gada 29. augustā Jaunzēlande Komisijai lūdza atļaut uz Savienību eksportēt stādāmus 1–3 gadus vecus veģetatīvā miera stāvoklī esošus potētus vai acotus kailsakņu un bezlapu augus, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas (“norādītie augi”). Šis pieprasījums bija pamatots ar attiecīgu tehnisko dokumentāciju.

| (6) | 2020. gada 20. maijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) publicēja zinātnisku atzinumu par preču riska novērtējumu attiecībā uz Acer spp. augiem no Jaunzēlandes (4). Iestāde identificēja Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne fallax, Oemona hirta un Platypus apicalis (“norādītie kaitīgie organismi”) kā norādītajiem augiem relevantus kaitīgos organismus, izvērtēja riska mazināšanas pasākumus, kas aprakstīti dokumentācijā par minētajiem kaitīgajiem organismiem, un par katru kaitīgo organismu aplēsa, cik liela ir iespējamība, ka minētā prece ir no attiecīgā kaitīgā organisma brīva. |
| --- | --- |

(6)

2020. gada 20. maijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) publicēja zinātnisku atzinumu par preču riska novērtējumu attiecībā uz Acer spp. augiem no Jaunzēlandes (4). Iestāde identificēja Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne fallax, Oemona hirta un Platypus apicalis (“norādītie kaitīgie organismi”) kā norādītajiem augiem relevantus kaitīgos organismus, izvērtēja riska mazināšanas pasākumus, kas aprakstīti dokumentācijā par minētajiem kaitīgajiem organismiem, un par katru kaitīgo organismu aplēsa, cik liela ir iespējamība, ka minētā prece ir no attiecīgā kaitīgā organisma brīva.

| (7) | Ņemot vērā minēto atzinumu, norādītos augus ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1361 (5) svītroja no augsta riska augu saraksta, kas izveidots ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā minēto atzinumu, norādītos augus ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1361 (5) svītroja no augsta riska augu saraksta, kas izveidots ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019.

| (8) | Turklāt, pamatojoties uz minēto atzinumu un lai nodrošinātu Savienības teritorijas fitosanitāro aizsardzību saistībā ar norādīto augu ievešanu Savienībā, pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu norādīto kaitīgo organismu risku, var pieņemt par fitosanitārajām importa prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt, pamatojoties uz minēto atzinumu un lai nodrošinātu Savienības teritorijas fitosanitāro aizsardzību saistībā ar norādīto augu ievešanu Savienībā, pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu norādīto kaitīgo organismu risku, var pieņemt par fitosanitārajām importa prasībām.

| (9) | Pasākumi, kurus Jaunzēlande dokumentācijā aprakstījusi attiecībā uz Oemona hirta un Platypus apicalis, tiek uzskatīti par pietiekamiem, lai līdz pieņemamam līmenim samazinātu risku, ko rada norādīto augu ievešana Savienībā. Tāpēc pasākumiem, kas veicami attiecībā uz minētajiem diviem kaitīgajiem organismiem, būtu jāpamatojas uz Jaunzēlandes iesniegtajā dokumentācijā aprakstītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(9)

Pasākumi, kurus Jaunzēlande dokumentācijā aprakstījusi attiecībā uz Oemona hirta un Platypus apicalis, tiek uzskatīti par pietiekamiem, lai līdz pieņemamam līmenim samazinātu risku, ko rada norādīto augu ievešana Savienībā. Tāpēc pasākumiem, kas veicami attiecībā uz minētajiem diviem kaitīgajiem organismiem, būtu jāpamatojas uz Jaunzēlandes iesniegtajā dokumentācijā aprakstītajiem pasākumiem.

| (10) | Pasākumi, ko Jaunzēlande dokumentācijā aprakstījusi attiecībā uz Meloidogyne fallax, ir saskaņā ar prasībām, kuras stādāmu koku un krūmu sakarā attiecībā uz nematodēm jau noteiktas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (6) VII pielikuma 10. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Pasākumi, ko Jaunzēlande dokumentācijā aprakstījusi attiecībā uz Meloidogyne fallax, ir saskaņā ar prasībām, kuras stādāmu koku un krūmu sakarā attiecībā uz nematodēm jau noteiktas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (6) VII pielikuma 10. punktā.

| (11) | Attiecībā uz Eotetranychus sexmaculatus tiek uzskatīts, ka risku, ko rada norādīto augu ievešana Savienībā, ar Jaunzēlandes dokumentācijā ierosinātajiem pasākumiem vien līdz pieņemamam līmenim samazināt nevar, jo saskaņā ar Iestādes atzinumu joprojām pastāv dažas neskaidrības. Risku, ko rada norādīto augu ievešana Savienībā, līdz pieņemamam līmenim samazināt var, novēršot konstatētās neskaidrības tādā veidā, ka attiecībā uz norādītos augus pavadošajiem oficiālajiem apliecinājumiem un fitosanitārajiem sertifikātiem tiek piemēroti papildu pasākumi. Tāpēc pasākumi, ko Jaunzēlande dokumentācijā piemēro Eotetranychus sexmaculatus, būtu jāpapildina ar pasākumiem, kuri novērš minētās neskaidrības. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Eotetranychus sexmaculatus tiek uzskatīts, ka risku, ko rada norādīto augu ievešana Savienībā, ar Jaunzēlandes dokumentācijā ierosinātajiem pasākumiem vien līdz pieņemamam līmenim samazināt nevar, jo saskaņā ar Iestādes atzinumu joprojām pastāv dažas neskaidrības. Risku, ko rada norādīto augu ievešana Savienībā, līdz pieņemamam līmenim samazināt var, novēršot konstatētās neskaidrības tādā veidā, ka attiecībā uz norādītos augus pavadošajiem oficiālajiem apliecinājumiem un fitosanitārajiem sertifikātiem tiek piemēroti papildu pasākumi. Tāpēc pasākumi, ko Jaunzēlande dokumentācijā piemēro Eotetranychus sexmaculatus, būtu jāpapildina ar pasākumiem, kuri novērš minētās neskaidrības.

| (12) | Oemona hirta un Meloidogyne fallax Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 II pielikumā norādīti kā Savienības karantīnas organismi. Eotetranychus sexmaculatus un Platypus apicalis vēl nav Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 noteiktajā Savienības karantīnas organismu sarakstā, taču pēc turpmāka pilnīga riska novērtējuma var izrādīties, ka tie atbilst iekļaušanas nosacījumiem. Ja tiks konstatēts, ka minētie kaitīgie organismi šiem nosacījumiem atbilst, tie tiks iekļauti Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 II pielikuma sarakstā un relevantie augi kopā ar attiecīgajiem pasākumiem, kas noteikti, pamatojoties uz pilnīgu minēto kaitīgo organismu riska novērtējumu, tiks iekļauti minētās regulas VII pielikuma sarakstā. Tādā gadījumā Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 būtu attiecīgi jāpārskata. |
| --- | --- |

(12)

Oemona hirta un Meloidogyne fallax Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 II pielikumā norādīti kā Savienības karantīnas organismi. Eotetranychus sexmaculatus un Platypus apicalis vēl nav Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 noteiktajā Savienības karantīnas organismu sarakstā, taču pēc turpmāka pilnīga riska novērtējuma var izrādīties, ka tie atbilst iekļaušanas nosacījumiem. Ja tiks konstatēts, ka minētie kaitīgie organismi šiem nosacījumiem atbilst, tie tiks iekļauti Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 II pielikuma sarakstā un relevantie augi kopā ar attiecīgajiem pasākumiem, kas noteikti, pamatojoties uz pilnīgu minēto kaitīgo organismu riska novērtējumu, tiks iekļauti minētās regulas VII pielikuma sarakstā. Tādā gadījumā Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 būtu attiecīgi jāpārskata.

| (13) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/1213 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/1213 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Lai izpildītu Savienības saistības, kas izriet no Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīguma par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (7), norādīto augu imports būtu jāatsāk pēc iespējas drīzāk. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(14)

Lai izpildītu Savienības saistības, kas izriet no Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīguma par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (7), norādīto augu imports būtu jāatsāk pēc iespējas drīzāk. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka fitosanitāros pasākumus, kurus piemēro dažu stādāmu Jaunzēlandes izcelsmes Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas augu ievešanai Savienībā.

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2020/1213

Īstenošanas regulas (ES) 2020/1213 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2019 (2018. gada 18. decembris), ar ko izveido provizorisku sarakstu ar augsta riska augiem, augu produktiem vai citiem objektiem Regulas (ES) 2016/2031 42. panta nozīmē un sarakstu ar augiem, kuru ievešanai Savienībā fitosanitārie sertifikāti nav nepieciešami, minētās regulas 73. panta nozīmē (OV L 323, 19.12.2018., 10. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1213 (2020. gada 21. augusts) par fitosanitārajiem pasākumiem noteiktu augu, augu produktu un citu objektu ievešanai Savienībā, kuri svītroti no Īstenošanas regulas (ES) 2018/2019 pielikuma (OV L 275, 24.8.2020., 5. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Zinātnisko ekspertu grupa augu veselības jautājumos (PLH Panel), 2020. Zinātniskais atzinums par preču riska novērtējumu attiecībā uz Acer spp. augiem no Jaunzēlandes. EFSA Journal, 2020. g.; 18(5): 6105. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6105.

4

EFSA

PLH Panel

Acer

EFSA Journal

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1361 (2020. gada 30. septembris), ar kuru attiecībā uz dažiem stādāmiem Serbijas izcelsmes Malus domestica sugas augiem un dažiem stādāmiem Jaunzēlandes izcelsmes Acer spp. augiem groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (skat. šī OV 1. lpp.)

5

Malus domestica

Acer

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 (2019. gada 28. novembris), ar ko paredz vienotus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem īstenošanai, atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (OV L 319, 10.12.2019., 1. lpp.).

6

(7)  Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgums par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (SPS nolīgums), https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

7

SPS

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2020/1213 pielikumam pievieno šādus punktus:

| Augi, augu produkti vai citi objekti | KN kods | Izcelsmes trešās valstis | Pasākumi |
| --- | --- | --- | --- |
| “4. | Veģetatīvā miera stāvoklī esoši potēti vai acoti 1–3 gadus veci stādāmi kailsakņu un bezlapu augi, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas |

Augi, augu produkti vai citi objekti

KN kods

Izcelsmes trešās valstis

Pasākumi

“4.

Veģetatīvā miera stāvoklī esoši potēti vai acoti 1–3 gadus veci stādāmi kailsakņu un bezlapu augi, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

Jaunzēlande

| a) | Oficiāls apliecinājums, ka:






  i) | augi ir brīvi no Eotetranychus sexmaculatus; |
| --- | --- | --- |

a)

Oficiāls apliecinājums, ka:

i)

augi ir brīvi no Eotetranychus sexmaculatus;

| ii) | augi visā dzīves ciklā ir audzēti audzēšanas vietā, kuru kopā ar tajā ietilpstošajām audzētavām reģistrējusi un uzraudzījusi izcelsmes valsts nacionālā augu aizsardzības organizācija; |
| --- | --- |

ii)

augi visā dzīves ciklā ir audzēti audzēšanas vietā, kuru kopā ar tajā ietilpstošajām audzētavām reģistrējusi un uzraudzījusi izcelsmes valsts nacionālā augu aizsardzības organizācija;

| iii) | audzētava kopš pilna audzēšanas cikla sākuma oficiālās pārbaudēs, ko veic atbilstošos laikos, ir atzīta par brīvu no Eotetranychus sexmaculatus; ja ir aizdomas par Eotetranychus sexmaculatus klātbūtni audzētavā, ir veikta piemērota apstrāde, kuras mērķis ir nodrošināt šā kaitīgā organisma neesību; ir izveidota 100 m plata apkārtējā zona, kurā atbilstošos laikos veic īpašus Eotetranychus sexmaculatus atklāšanai paredzētus apsekojumus, un, ja uz kāda no saimniekaugiem šo kaitīgo organismu konstatē, minētie augi nekavējoties tiek izrauti un iznīcināti; |
| --- | --- |

iii)

audzētava kopš pilna audzēšanas cikla sākuma oficiālās pārbaudēs, ko veic atbilstošos laikos, ir atzīta par brīvu no Eotetranychus sexmaculatus; ja ir aizdomas par Eotetranychus sexmaculatus klātbūtni audzētavā, ir veikta piemērota apstrāde, kuras mērķis ir nodrošināt šā kaitīgā organisma neesību; ir izveidota 100 m plata apkārtējā zona, kurā atbilstošos laikos veic īpašus Eotetranychus sexmaculatus atklāšanai paredzētus apsekojumus, un, ja uz kāda no saimniekaugiem šo kaitīgo organismu konstatē, minētie augi nekavējoties tiek izrauti un iznīcināti;

| iv) | ir ieviesta sistēma, kas nodrošina, ka darba rīki un mašīnas, pirms tās ieved audzētavā, ir iztīrītas, lai tajās nebūtu augsnes un augu atlieku, un dezinficētas, lai tās būtu brīvas no Eotetranychus sexmaculatus; |
| --- | --- |

iv)

ir ieviesta sistēma, kas nodrošina, ka darba rīki un mašīnas, pirms tās ieved audzētavā, ir iztīrītas, lai tajās nebūtu augsnes un augu atlieku, un dezinficētas, lai tās būtu brīvas no Eotetranychus sexmaculatus;

| v) | ievākšanas brīdī augi ir notīrīti un apgriezti un tiem veikta oficiāla fitosanitārā pārbaude, kas ietver vismaz detalizētu auga stumbra un zaru vizuālo pārbaudi, kurā apstiprinājusies Eotetranychus sexmaculatus neesība; |
| --- | --- |

v)

ievākšanas brīdī augi ir notīrīti un apgriezti un tiem veikta oficiāla fitosanitārā pārbaude, kas ietver vismaz detalizētu auga stumbra un zaru vizuālo pārbaudi, kurā apstiprinājusies Eotetranychus sexmaculatus neesība;

| vi) | augu sūtījumi tieši pirms eksportēšanas ir oficiāli pārbaudīti uz Eotetranychus sexmaculatus klātbūtni, jo īpaši uz auga stumbra un zariem, un pārbaudāmā parauga lielums ir bijis tāds, lai ar 99 % ticamību varētu noteikt vismaz 1 % invadēšanās līmeni; |
| --- | --- |

vi)

augu sūtījumi tieši pirms eksportēšanas ir oficiāli pārbaudīti uz Eotetranychus sexmaculatus klātbūtni, jo īpaši uz auga stumbra un zariem, un pārbaudāmā parauga lielums ir bijis tāds, lai ar 99 % ticamību varētu noteikt vismaz 1 % invadēšanās līmeni;

| b) | šo augu fitosanitāro sertifikātu sadaļā “Papildu deklarācija” tiek iekļauta šāda informācija:






  i) | apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1362 prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

b)

šo augu fitosanitāro sertifikātu sadaļā “Papildu deklarācija” tiek iekļauta šāda informācija:

i)

apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1362 prasībām.”;

| ii) | attiecīgās reģistrētās audzētavas. |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās reģistrētās audzētavas.

| 5. | Veģetatīvā miera stāvoklī esoši potēti vai acoti 1–3 gadus veci stādāmi kailsakņu un bezlapu augi, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas |
| --- | --- |

5.

Veģetatīvā miera stāvoklī esoši potēti vai acoti 1–3 gadus veci stādāmi kailsakņu un bezlapu augi, kas pieder pie Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg un Acer shirasawanum Koidzumi sugas

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

Jaunzēlande

| a) | Oficiāls apliecinājums, ka:






  i) | augi ir brīvi no Oemona hirta un Platypus apicalis; |
| --- | --- | --- |

a)

Oficiāls apliecinājums, ka:

i)

augi ir brīvi no Oemona hirta un Platypus apicalis;

| ii) | augi visā dzīves ciklā ir audzēti audzēšanas vietā, kuru kopā ar tajā ietilpstošajām audzētavām reģistrējusi un uzraudzījusi izcelsmes valsts nacionālā augu aizsardzības organizācija; |
| --- | --- |

ii)

augi visā dzīves ciklā ir audzēti audzēšanas vietā, kuru kopā ar tajā ietilpstošajām audzētavām reģistrējusi un uzraudzījusi izcelsmes valsts nacionālā augu aizsardzības organizācija;

| iii) | audzētava kopš pilna audzēšanas cikla sākuma oficiālās pārbaudēs, ko veic atbilstošos laikos, ir atzīta par brīvu no Oemona hirta un Platypus apicalis; ja ir aizdomas par Oemona hirta vai Platypus apicalis klātbūtni audzētavā, ir veikta piemērota apstrāde, kuras mērķis ir nodrošināt šo kaitīgo organismu neesību; |
| --- | --- |

iii)

audzētava kopš pilna audzēšanas cikla sākuma oficiālās pārbaudēs, ko veic atbilstošos laikos, ir atzīta par brīvu no Oemona hirta un Platypus apicalis; ja ir aizdomas par Oemona hirta vai Platypus apicalis klātbūtni audzētavā, ir veikta piemērota apstrāde, kuras mērķis ir nodrošināt šo kaitīgo organismu neesību;

| iv) | ievākšanas brīdī augi ir notīrīti un tiem veikta oficiāla pārbaude, kurā apstiprinājusies Oemona hirta un Platypus apicalis neesība; |
| --- | --- |

iv)

ievākšanas brīdī augi ir notīrīti un tiem veikta oficiāla pārbaude, kurā apstiprinājusies Oemona hirta un Platypus apicalis neesība;

| v) | augu sūtījumi tieši pirms eksportēšanas ir oficiāli pārbaudīti uz Oemona hirta un Platypus apicalis klātbūtni, un pārbaudāmā parauga lielums ir bijis tāds, lai ar 99 % ticamību varētu noteikt vismaz 1 % invadēšanās līmeni; |
| --- | --- |

v)

augu sūtījumi tieši pirms eksportēšanas ir oficiāli pārbaudīti uz Oemona hirta un Platypus apicalis klātbūtni, un pārbaudāmā parauga lielums ir bijis tāds, lai ar 99 % ticamību varētu noteikt vismaz 1 % invadēšanās līmeni;

| b) | šo augu fitosanitāro sertifikātu sadaļā “Papildu deklarācija” tiek iekļauta šāda informācija:






  i) | apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1362 prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

b)

šo augu fitosanitāro sertifikātu sadaļā “Papildu deklarācija” tiek iekļauta šāda informācija:

i)

apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1362 prasībām.”;

| ii) | attiecīgās reģistrētās audzētavas.” |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās reģistrētās audzētavas.”

---

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1363

(2020. gada 30. septembris)

par atļauju Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 lietot par barības piedevu visu sugu cūkām (atļaujas turētājs: Chr. Hansen A/S)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparāta atļaujas pieteikumi. Šiem pieteikumiem bija pievienotas minētās regulas 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparāta atļaujas pieteikumi. Šiem pieteikumiem bija pievienotas minētās regulas 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikumos lūgts atļaut Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparātu lietot par barības piedevu visu sugu cūkām, to klasificējot piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumos lūgts atļaut Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparātu lietot par barības piedevu visu sugu cūkām, to klasificējot piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2018. gada 21. februāra (2) un 2019. gada 4. oktobra (3) atzinumā secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparāts nelabvēlīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību, ne vidi. Tā arī secināja, ka piedeva būtu jāuzskata par potenciālu elpceļu sensibilizatoru un ka nav iespējams izdarīt secinājumu par tās potenciālu kairināt ādu un acis un sensibilizēt ādu. Tāpēc būtu jāveic attiecīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Iestāde secināja, ka piedeva būtiski ietekmē zootehnisko parametru uzlabošanos visu sugu cūkām. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2018. gada 21. februāra (2) un 2019. gada 4. oktobra (3) atzinumā secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparāts nelabvēlīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību, ne vidi. Tā arī secināja, ka piedeva būtu jāuzskata par potenciālu elpceļu sensibilizatoru un ka nav iespējams izdarīt secinājumu par tās potenciālu kairināt ādu un acis un sensibilizēt ādu. Tāpēc būtu jāveic attiecīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Iestāde secināja, ka piedeva būtiski ietekmē zootehnisko parametru uzlabošanos visu sugu cūkām. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tātad šo preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā specificēts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tātad šo preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā specificēts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā specificēto preparātu, kas pieder pie piedevu kategorijas “zootehniskās piedevas” un funkcionālās grupas “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2018; 16(4):5200.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2019; 17(11):5881, un EFSA Journal 2019; 17(11):5883.

3

EFSA Journal

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % | KVV uz l dzirdināšanas ūdens | | |
| Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| 4b1901 | Chr. Hansen A/S | Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 | Piedevas sastāvs

  Preparāts Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840, kas satur vismaz 1,25 × 1010 KVV uz g piedevas
  Cietā veidā | Visu sugu cūkas | - | 5 × 108 | - | 1,7 × 108 | - | 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

KVV uz l dzirdināšanas ūdens

Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

4b1901

Chr. Hansen A/S

Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840

Piedevas sastāvs

Preparāts Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840, kas satur vismaz 1,25 × 1010 KVV uz g piedevas

Cietā veidā

Visu sugu cūkas

-

5 × 108

-

1,7 × 108

-

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi.

| 2. | Piedevu drīkst lietot dzirdināmajā ūdenī. Ja piedevu lieto dzirdināmajā ūdenī, nodrošina viendabīgu tās izkliedi. |
| --- | --- |

2.

Piedevu drīkst lietot dzirdināmajā ūdenī. Ja piedevu lieto dzirdināmajā ūdenī, nodrošina viendabīgu tās izkliedi.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, t. sk. ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, t. sk. ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus.

2030. gada 21. oktobris

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 sporas

Analītiskā metode
   (1)

Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 identifikācijai: identifikācija ar pulsējošā lauka gela elektroforēzi (PFGE).

Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 skaitīšanai barības piedevā, premiksos un barībā: Petri trauciņa un uztriepuma metode ar triptona–sojas agara barotni (EN 15784)

---

(1)  Detalizēta informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

IETEIKUMI

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/13

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2020/1364

(2020. gada 23. septembris)

par likumīgiem kanāliem aizsardzības iegūšanai ES: pārmitināšanas, humanitārās uzņemšanas un citu papildu kanālu veicināšana

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Visā pasaulē pieaug bēgļu un citu personu skaits, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Tāpēc ir jāstiprina Savienības spēja pildīt tās morālo pienākumu sniegt efektīvu palīdzību. Visām dalībvalstīm būtu jāpiedalās Savienības kopīgajos centienos izrādīt solidaritāti tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, piedāvājot likumīgus kanālus nokļūšanai Savienībā un uzlabojot aizsardzības telpu ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(1)

Visā pasaulē pieaug bēgļu un citu personu skaits, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Tāpēc ir jāstiprina Savienības spēja pildīt tās morālo pienākumu sniegt efektīvu palīdzību. Visām dalībvalstīm būtu jāpiedalās Savienības kopīgajos centienos izrādīt solidaritāti tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, piedāvājot likumīgus kanālus nokļūšanai Savienībā un uzlabojot aizsardzības telpu ārpus Savienības.

| (2) | Ieteikuma mērķis ir atbalstīt dalībvalstu ilgstošos centienus likumīgu un drošu ceļu nodrošināšanā un pastiprināšanā tiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Jo īpaši ieteiktās rīcības mērķis ir apliecināt solidaritāti ar trešām valstīm, kurās ir pārvietots liels skaits cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un sniegt ieguldījumu starptautiskās pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas iniciatīvās, kā arī labāk pārvaldīt migrāciju kopumā. |
| --- | --- |

(2)

Ieteikuma mērķis ir atbalstīt dalībvalstu ilgstošos centienus likumīgu un drošu ceļu nodrošināšanā un pastiprināšanā tiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Jo īpaši ieteiktās rīcības mērķis ir apliecināt solidaritāti ar trešām valstīm, kurās ir pārvietots liels skaits cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un sniegt ieguldījumu starptautiskās pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas iniciatīvās, kā arī labāk pārvaldīt migrāciju kopumā.

| (3) | Savienība strādā pie aizsardzības telpas izveides un uzlabošanas tranzīta, galamērķa vai pirmā patvēruma valstīs, lai palīdzētu gan cilvēkiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, gan migrantiem, kuri ir īpaši neaizsargāti, gan uzņēmējkopienām. Reģionālās attīstības un aizsardzības programmas (1) Āfrikas ragā, Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos cita starpā atbalsta aizsardzības telpas uzturēšanu un uzlabošanu, paplašinot valstu sistēmu kapacitāti un atbalstot iestādes un pilsonisko sabiedrību. Tās nodrošina aizsardzību, piedāvājot tiešu palīdzību tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Visas darbības veic īstenošanas partneri. Programmas atbalsta noturīgus risinājumus tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, jo īpaši pārmitināšanu, nodrošinot pārbaudes un reģistrāciju, atvieglojot efektīvu bēgļa statusa noteikšanu, kā arī tieši atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) pārmitināšanas operācijas. Dalībvalstis tiek aicinātas aktīvi darboties kā konsorcija locekles vai veikt finansiālas iemaksas, lai atbalstītu un īstenotu reģionālās attīstības un aizsardzības programmas nolūkā stiprināt ES migrācijas politikas ārējo dimensiju. |
| --- | --- |

(3)

Savienība strādā pie aizsardzības telpas izveides un uzlabošanas tranzīta, galamērķa vai pirmā patvēruma valstīs, lai palīdzētu gan cilvēkiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, gan migrantiem, kuri ir īpaši neaizsargāti, gan uzņēmējkopienām. Reģionālās attīstības un aizsardzības programmas (1) Āfrikas ragā, Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos cita starpā atbalsta aizsardzības telpas uzturēšanu un uzlabošanu, paplašinot valstu sistēmu kapacitāti un atbalstot iestādes un pilsonisko sabiedrību. Tās nodrošina aizsardzību, piedāvājot tiešu palīdzību tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Visas darbības veic īstenošanas partneri. Programmas atbalsta noturīgus risinājumus tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, jo īpaši pārmitināšanu, nodrošinot pārbaudes un reģistrāciju, atvieglojot efektīvu bēgļa statusa noteikšanu, kā arī tieši atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) pārmitināšanas operācijas. Dalībvalstis tiek aicinātas aktīvi darboties kā konsorcija locekles vai veikt finansiālas iemaksas, lai atbalstītu un īstenotu reģionālās attīstības un aizsardzības programmas nolūkā stiprināt ES migrācijas politikas ārējo dimensiju.

| (4) | Pārmitināšana ir nozīmīgs instruments, kas piedāvā aizsardzību personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un skaidri apliecina pasaules mēroga solidaritāti ar trešām valstīm, lai palīdzētu tām tikt galā ar situāciju, kad liels skaits cilvēku bēg no kara vai vajāšanas. Tā ir arī būtisks Savienības vispusīgās patvēruma un migrācijas politikas elements – piedāvājot drošus un likumīgus kanālus tiem, kam nepieciešama aizsardzība, pārmitināšana palīdz glābt dzīvības, samazināt neatbilstīgu migrāciju un apkarot kontrabandas tīklu darbību. Pārmitināšana ir arī svarīga un neatņemama vispusīgās migrācijas pieejas sastāvdaļa, ņemot vērā to, ka partnervalstis tiek iesaistītas visā ar migrāciju saistīto jautājumu spektrā. |
| --- | --- |

(4)

Pārmitināšana ir nozīmīgs instruments, kas piedāvā aizsardzību personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un skaidri apliecina pasaules mēroga solidaritāti ar trešām valstīm, lai palīdzētu tām tikt galā ar situāciju, kad liels skaits cilvēku bēg no kara vai vajāšanas. Tā ir arī būtisks Savienības vispusīgās patvēruma un migrācijas politikas elements – piedāvājot drošus un likumīgus kanālus tiem, kam nepieciešama aizsardzība, pārmitināšana palīdz glābt dzīvības, samazināt neatbilstīgu migrāciju un apkarot kontrabandas tīklu darbību. Pārmitināšana ir arī svarīga un neatņemama vispusīgās migrācijas pieejas sastāvdaļa, ņemot vērā to, ka partnervalstis tiek iesaistītas visā ar migrāciju saistīto jautājumu spektrā.

| (5) | UNHCR ir apstiprinājis, ka globālās pārmitināšanas vajadzības joprojām ir augstas – 1,44 miljoni lietu 2020. gadā. Sagaidāms, ka turpmākajos gados šis skaits palielināsies. |
| --- | --- |

(5)

UNHCR ir apstiprinājis, ka globālās pārmitināšanas vajadzības joprojām ir augstas – 1,44 miljoni lietu 2020. gadā. Sagaidāms, ka turpmākajos gados šis skaits palielināsies.

| (6) | Pirmajā Pasaules Bēgļu forumā, kas norisinājās 2019. gada decembrī, tika izvērtēti panākumi, kas gūti, īstenojot UNHCR Globālo paktu par bēgļiem (2). Tas piesaistīja plašu starptautisku atbalstu, lai meklētu noturīgus risinājumus bēgļiem visā pasaulē, tostarp risinājumus, lai pārmitinātu cilvēkus, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, palielinātu viņiem pieejamo likumīgo migrācijas kanālu skaitu un klāstu. UNHCR trīs gadu stratēģija (2019.–2021. gadam) par pārmitināšanu un papildu kanāliem kalpo par ceļvedi to paplašināšanai, piedāvājot vairāk vietu, iesaistot vairāk dalībnieku un veidojot atsaucīgākas sabiedrības. Lai pārmitināšanas jomā uzņemtos vadošo lomu pasaulē, dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt stratēģijas īstenošanu un novērst pašreizējo tendenci, ka pasaulē samazinās to valstu skaits, kuras iesaistās pārmitināšanā, un strauji samazinās pārmitināšanas saistības (3). |
| --- | --- |

(6)

Pirmajā Pasaules Bēgļu forumā, kas norisinājās 2019. gada decembrī, tika izvērtēti panākumi, kas gūti, īstenojot UNHCR Globālo paktu par bēgļiem (2). Tas piesaistīja plašu starptautisku atbalstu, lai meklētu noturīgus risinājumus bēgļiem visā pasaulē, tostarp risinājumus, lai pārmitinātu cilvēkus, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, palielinātu viņiem pieejamo likumīgo migrācijas kanālu skaitu un klāstu. UNHCR trīs gadu stratēģija (2019.–2021. gadam) par pārmitināšanu un papildu kanāliem kalpo par ceļvedi to paplašināšanai, piedāvājot vairāk vietu, iesaistot vairāk dalībnieku un veidojot atsaucīgākas sabiedrības. Lai pārmitināšanas jomā uzņemtos vadošo lomu pasaulē, dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt stratēģijas īstenošanu un novērst pašreizējo tendenci, ka pasaulē samazinās to valstu skaits, kuras iesaistās pārmitināšanā, un strauji samazinās pārmitināšanas saistības (3).

| (7) | Kopš 2015. gada divas sekmīgas ES finansētas pārmitināšanas programmas, kurās piedalās ievērojams skaits dalībvalstu, ir palīdzējušas Savienībā atrast patvērumu vairāk nekā 70 000 visneaizsargātāko cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Laikā no 2015. līdz 2018. gadam, kad globālā pārmitināšanas situācija ievērojami mainījās, ikgadējā pārmitināšana uz dalībvalstīm trīskāršojās; ES īpatsvars globālajā pārmitināšanā tādējādi palielinājās no mazāk nekā 9 % pirms 2016. gada līdz 41 % 2018. gadā. Šis pieaugums liecina par priekšrocībām un potenciālu, kas pārmitināšanas jomā ir ES mēroga sadarbībai un koordinācijai. Tas arī parāda, cik svarīgs ir ES budžeta finansējums, no kura 1 miljards EUR ir paredzēti dalībvalstu pārmitināšanas centienu tiešam atbalstam 2015.–2020. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Kopš 2015. gada divas sekmīgas ES finansētas pārmitināšanas programmas, kurās piedalās ievērojams skaits dalībvalstu, ir palīdzējušas Savienībā atrast patvērumu vairāk nekā 70 000 visneaizsargātāko cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Laikā no 2015. līdz 2018. gadam, kad globālā pārmitināšanas situācija ievērojami mainījās, ikgadējā pārmitināšana uz dalībvalstīm trīskāršojās; ES īpatsvars globālajā pārmitināšanā tādējādi palielinājās no mazāk nekā 9 % pirms 2016. gada līdz 41 % 2018. gadā. Šis pieaugums liecina par priekšrocībām un potenciālu, kas pārmitināšanas jomā ir ES mēroga sadarbībai un koordinācijai. Tas arī parāda, cik svarīgs ir ES budžeta finansējums, no kura 1 miljards EUR ir paredzēti dalībvalstu pārmitināšanas centienu tiešam atbalstam 2015.–2020. gadā.

| (8) | Saskaņā ar pirmo ES pārmitināšanas shēmu (4) dalībvalstis kopā ar Dublinas asociētajām valstīm vienojās divu gadu laikā (no 2015. līdz 2017. gadam) (5) no Tuvajiem Austrumiem, Āfrikas raga un Ziemeļāfrikas pārmitināt 22 504 cilvēkus, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Kopumā saskaņā ar šo pirmo, veiksmīgo ES shēmu tika pārmitināti 19 452 cilvēki (86 % no kopējām saistībām). |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar pirmo ES pārmitināšanas shēmu (4) dalībvalstis kopā ar Dublinas asociētajām valstīm vienojās divu gadu laikā (no 2015. līdz 2017. gadam) (5) no Tuvajiem Austrumiem, Āfrikas raga un Ziemeļāfrikas pārmitināt 22 504 cilvēkus, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Kopumā saskaņā ar šo pirmo, veiksmīgo ES shēmu tika pārmitināti 19 452 cilvēki (86 % no kopējām saistībām).

| (9) | Saskaņā ar otro ES pārmitināšanas shēmu (6) dalībvalstis vienojās pārmitināt 50 039 cilvēkus, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, no Turcijas, Libānas, Jordānijas, kā arī no valstīm, kas atrodas Vidusjūras centrālās daļas maršrutā, jo īpaši atbalstot ārkārtas tranzīta mehānismus, ko UNHCR izveidoja Nigērā (2017. gadā) un Ruandā (2019. gadā). Shēma bija veiksmīga – tika pārmitināti 43 827 cilvēki (88 % no kopējām saistībām). |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar otro ES pārmitināšanas shēmu (6) dalībvalstis vienojās pārmitināt 50 039 cilvēkus, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, no Turcijas, Libānas, Jordānijas, kā arī no valstīm, kas atrodas Vidusjūras centrālās daļas maršrutā, jo īpaši atbalstot ārkārtas tranzīta mehānismus, ko UNHCR izveidoja Nigērā (2017. gadā) un Ruandā (2019. gadā). Shēma bija veiksmīga – tika pārmitināti 43 827 cilvēki (88 % no kopējām saistībām).

| (10) | Lai maksimāli palielinātu pārmitināšanas gadījumu skaitu un lietderīgi izmantotu pieejamo finansējumu, dalībvalstīm, kas vēl nav pilnībā izpildījušas savas saistības saskaņā ar otro ES pārmitināšanas shēmu, ir dota iespēja izpildīt savas iepriekšējās saistības 2020. gadā un 2021. gadā. |
| --- | --- |

(10)

Lai maksimāli palielinātu pārmitināšanas gadījumu skaitu un lietderīgi izmantotu pieejamo finansējumu, dalībvalstīm, kas vēl nav pilnībā izpildījušas savas saistības saskaņā ar otro ES pārmitināšanas shēmu, ir dota iespēja izpildīt savas iepriekšējās saistības 2020. gadā un 2021. gadā.

| (11) | Saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu (7) līdz 2020. gada septembra vidum bija pārmitināti vairāk nekā 27 000 cilvēku (8). Savu valsts shēmu ietvaros dalībvalstis no Turcijas ir pārmitinājušas vēl vairāk cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu (7) līdz 2020. gada septembra vidum bija pārmitināti vairāk nekā 27 000 cilvēku (8). Savu valsts shēmu ietvaros dalībvalstis no Turcijas ir pārmitinājušas vēl vairāk cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība.

| (12) | Savienībai ir jāpāriet no ad hoc pārmitināšanas shēmām uz shēmām, kas darbojas stabilā sistēmā, kura nodrošina, ka Savienības pārmitināšanas shēmas ir ilgtspējīgas un paredzamas. Šajā nolūkā Komisija 2016. gadā ierosināja regulu, ar ko izveido Savienības pārmitināšanas sistēmu (9), lai Savienības patvēruma sistēmas vispusīgas pārskatīšanas ietvaros izveidotu drošus un likumīgus kanālus starptautiskās aizsardzības saņemšanai tiem, kam tā ir vajadzīga. 2018. gada jūnijā tika panākta daļēja provizoriska politiska vienošanās, kas ietvēra humanitāras uzņemšanas – līdztekus pārmitināšanai – iekļaušanu ierosinātās regulas jomā. Priekšlikuma ātra pieņemšana ir svarīgs elements efektīvākai, taisnīgākai un stabilākai ES politikai patvēruma un migrācijas jomā, tostarp stabilai pārmitināšanas sistēmai. |
| --- | --- |

(12)

Savienībai ir jāpāriet no ad hoc pārmitināšanas shēmām uz shēmām, kas darbojas stabilā sistēmā, kura nodrošina, ka Savienības pārmitināšanas shēmas ir ilgtspējīgas un paredzamas. Šajā nolūkā Komisija 2016. gadā ierosināja regulu, ar ko izveido Savienības pārmitināšanas sistēmu (9), lai Savienības patvēruma sistēmas vispusīgas pārskatīšanas ietvaros izveidotu drošus un likumīgus kanālus starptautiskās aizsardzības saņemšanai tiem, kam tā ir vajadzīga. 2018. gada jūnijā tika panākta daļēja provizoriska politiska vienošanās, kas ietvēra humanitāras uzņemšanas – līdztekus pārmitināšanai – iekļaušanu ierosinātās regulas jomā. Priekšlikuma ātra pieņemšana ir svarīgs elements efektīvākai, taisnīgākai un stabilākai ES politikai patvēruma un migrācijas jomā, tostarp stabilai pārmitināšanas sistēmai.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka pārmitināšanas centieni turpinās arī līdz stabilas sistēmas izveidei, Komisija 2019. gada jūlijā 9. pārmitināšanas forumā aicināja dalībvalstis iesniegt to pārmitināšanas saistības 2020. gadam. Tas balstījās uz saskaņotajām prioritātēm šim laikposmam un bija saskaņā ar UNHCR prognozētajām globālajām pārmitināšanas vajadzībām 2020. gadam un UNHCR ieteikumiem ES pārmitināšanas plānošanai 2020. gadam, kuros tika prasīts 2020. gadā piešķirt 30 000 vietu. Rezultātā dalībvalstis iesniedza saistības par gandrīz 29 500 vietām. Šīs apjomīgās vispārējās saistības, kas veido vairāk nekā 50 % no visām pārmitināšanas vietām, kuras valstis ir darījušas pieejamas UNHCR 2020. gadā, uzsver dalībvalstu nenogurstošo apņemšanos sniegt aizsardzību, glābt dzīvības un piedāvāt ticamas alternatīvas neatbilstīgai kustībai. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka pārmitināšanas centieni turpinās arī līdz stabilas sistēmas izveidei, Komisija 2019. gada jūlijā 9. pārmitināšanas forumā aicināja dalībvalstis iesniegt to pārmitināšanas saistības 2020. gadam. Tas balstījās uz saskaņotajām prioritātēm šim laikposmam un bija saskaņā ar UNHCR prognozētajām globālajām pārmitināšanas vajadzībām 2020. gadam un UNHCR ieteikumiem ES pārmitināšanas plānošanai 2020. gadam, kuros tika prasīts 2020. gadā piešķirt 30 000 vietu. Rezultātā dalībvalstis iesniedza saistības par gandrīz 29 500 vietām. Šīs apjomīgās vispārējās saistības, kas veido vairāk nekā 50 % no visām pārmitināšanas vietām, kuras valstis ir darījušas pieejamas UNHCR 2020. gadā, uzsver dalībvalstu nenogurstošo apņemšanos sniegt aizsardzību, glābt dzīvības un piedāvāt ticamas alternatīvas neatbilstīgai kustībai.

| (14) | Ņemot vērā prognozētās globālās pārmitināšanas vajadzības 2020. gadā, UNHCR trīs gadu stratēģiju (2019.–2021. gadam) par pārmitināšanu un papildu kanāliem un pirmo Pasaules bēgļu forumu (2019. gada decembrī), šīs ievērojamās dalībvalstu saistības apliecina ES kā pasaules līderes lomu pārmitināšanā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā prognozētās globālās pārmitināšanas vajadzības 2020. gadā, UNHCR trīs gadu stratēģiju (2019.–2021. gadam) par pārmitināšanu un papildu kanāliem un pirmo Pasaules bēgļu forumu (2019. gada decembrī), šīs ievērojamās dalībvalstu saistības apliecina ES kā pasaules līderes lomu pārmitināšanā.

| (15) | Prioritāro reģionu izvēle pārmitināšanai saskaņā ar 2020. gada saistību uzņemšanos ir balstīta uz UNHCR prognozētajām globālajām pārmitināšanas vajadzībām un nepieciešamību turpināt īstenot ES un Turcijas 2016. gada marta paziņojumu. Dalībvalstīm būtu jāturpina pārmitināšana no Turcijas, Jordānijas, Libānas, kā arī no galvenajām Āfrikas valstīm, kas atrodas gar Vidusjūras centrālās daļas maršrutu un tā apkārtnē, tostarp no Lībijas, Nigēras, Čadas, Ēģiptes, Etiopijas un Sudānas. Tām būtu arī jāatbalsta ārkārtas tranzīta mehānismi Nigērā un Ruandā un jānodrošina vietas ārkārtas pārmitināšanai. ES un Turcijas paziņojuma īstenošana ietver brīvprātīgas humanitārās uzņemšanas shēmas ar Turciju iedarbināšanu ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi priekšnosacījumi un neatbilstīga ieceļošana starp Turciju un ES beidzas vai ir vismaz būtiski un ilgtspējīgi samazināta. |
| --- | --- |

(15)

Prioritāro reģionu izvēle pārmitināšanai saskaņā ar 2020. gada saistību uzņemšanos ir balstīta uz UNHCR prognozētajām globālajām pārmitināšanas vajadzībām un nepieciešamību turpināt īstenot ES un Turcijas 2016. gada marta paziņojumu. Dalībvalstīm būtu jāturpina pārmitināšana no Turcijas, Jordānijas, Libānas, kā arī no galvenajām Āfrikas valstīm, kas atrodas gar Vidusjūras centrālās daļas maršrutu un tā apkārtnē, tostarp no Lībijas, Nigēras, Čadas, Ēģiptes, Etiopijas un Sudānas. Tām būtu arī jāatbalsta ārkārtas tranzīta mehānismi Nigērā un Ruandā un jānodrošina vietas ārkārtas pārmitināšanai. ES un Turcijas paziņojuma īstenošana ietver brīvprātīgas humanitārās uzņemšanas shēmas ar Turciju iedarbināšanu ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi priekšnosacījumi un neatbilstīga ieceļošana starp Turciju un ES beidzas vai ir vismaz būtiski un ilgtspējīgi samazināta.

| (16) | Lai palīdzētu dalībvalstīm 2020. gadā sasniegt mērķi –29 500 pārmitināšanas vietu – no Savienības budžeta ir darīti pieejami aptuveni 300 miljoni EUR (10). Saskaņā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) noteikumiem dalībvalstis var pretendēt uz stimulējošu maksājumu 10 000 EUR apmērā par katru no prioritārajiem reģioniem vai no īpaši neaizsargātām grupām pārmitināto personu un 6 000 EUR apmērā par citām pārmitināšanām. |
| --- | --- |

(16)

Lai palīdzētu dalībvalstīm 2020. gadā sasniegt mērķi –29 500 pārmitināšanas vietu – no Savienības budžeta ir darīti pieejami aptuveni 300 miljoni EUR (10). Saskaņā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) noteikumiem dalībvalstis var pretendēt uz stimulējošu maksājumu 10 000 EUR apmērā par katru no prioritārajiem reģioniem vai no īpaši neaizsargātām grupām pārmitināto personu un 6 000 EUR apmērā par citām pārmitināšanām.

| (17) | Laikposmā no 2020. gada janvāra līdz martam 2020. gada saistību ietvaros Eiropas Savienībā ieradās vairāk nekā 3 600 pārmitināto personu. Taču koronavīrusa pandēmijas uzliesmojums ir radījis nopietnus pārmitināšanas operāciju traucējumus. Dalībvalstis, UNHCR un Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM) 2020. gada marta vidū apturēja šādas operācijas. UNHCR un IOM2020. gada 18. jūnijā paziņoja par bēgļu pārmitināšanas ceļojuma atsākšanu (11). Kopš vasaras vairākas dalībvalstis ir pakāpeniski atsākušas pārmitināšanas darbības. |
| --- | --- |

(17)

Laikposmā no 2020. gada janvāra līdz martam 2020. gada saistību ietvaros Eiropas Savienībā ieradās vairāk nekā 3 600 pārmitināto personu. Taču koronavīrusa pandēmijas uzliesmojums ir radījis nopietnus pārmitināšanas operāciju traucējumus. Dalībvalstis, UNHCR un Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM) 2020. gada marta vidū apturēja šādas operācijas. UNHCR un IOM2020. gada 18. jūnijā paziņoja par bēgļu pārmitināšanas ceļojuma atsākšanu (11). Kopš vasaras vairākas dalībvalstis ir pakāpeniski atsākušas pārmitināšanas darbības.

| (18) | Šis nepieredzētais globālais veselības apdraudējums un vīrusa izplatības ierobežošanas pasākumi ir būtiski ietekmējuši visas operācijas un procedūras, kas saistītas ar pārmitināšanu, humanitāro uzņemšanu un kopienu sponsorēšanu. Ir kļuvis skaidrs, ka ir vajadzīga koordinācija ES līmenī, lai maksimāli palielinātu īstenoto pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

(18)

Šis nepieredzētais globālais veselības apdraudējums un vīrusa izplatības ierobežošanas pasākumi ir būtiski ietekmējuši visas operācijas un procedūras, kas saistītas ar pārmitināšanu, humanitāro uzņemšanu un kopienu sponsorēšanu. Ir kļuvis skaidrs, ka ir vajadzīga koordinācija ES līmenī, lai maksimāli palielinātu īstenoto pasākumu ietekmi.

| (19) | Norādījumos par attiecīgo ES noteikumu īstenošanu patvēruma un atgriešanas procedūru jomā un par pārmitināšanu (12) Komisija aicināja dalībvalstis arī turpmāk izrādīt solidaritāti ar tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un ar trešām valstīm, kas uzņem lielu skaitu bēgļu, pēc iespējas nodrošinot ar pārmitināšanu saistīto procedūru nepārtrauktību. Komisija aicināja dalībvalstis apsvērt jaunus darba paņēmienus, piemēram, attālinātas intervijas vai pārmitināšanu, pamatojoties tikai uz pārmitināmās personas lietu. Šajos jautājumos Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) ir sniedzis ātru operatīvo atbalstu, pateicoties vairākām tematiskām tiešsaistes sanāksmēm Pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīkla ietvaros. |
| --- | --- |

(19)

Norādījumos par attiecīgo ES noteikumu īstenošanu patvēruma un atgriešanas procedūru jomā un par pārmitināšanu (12) Komisija aicināja dalībvalstis arī turpmāk izrādīt solidaritāti ar tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un ar trešām valstīm, kas uzņem lielu skaitu bēgļu, pēc iespējas nodrošinot ar pārmitināšanu saistīto procedūru nepārtrauktību. Komisija aicināja dalībvalstis apsvērt jaunus darba paņēmienus, piemēram, attālinātas intervijas vai pārmitināšanu, pamatojoties tikai uz pārmitināmās personas lietu. Šajos jautājumos Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) ir sniedzis ātru operatīvo atbalstu, pateicoties vairākām tematiskām tiešsaistes sanāksmēm Pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīkla ietvaros.

| (20) | Atzīstot koronavīrusa pandēmijas graujošo ietekmi uz 2020. gada saistību uzņemšanās laikā pausto solījumu īstenošanu, Komisija nolēma pagarināt īstenošanas periodu pēc 2020. gada, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami daudz laika šo solījumu pilnīgai īstenošanai. Tādēļ sākotnējā viena gada programma tiks pārveidota par divu gadu programmu, kas aptvers 2020.–2021. gadu, un tās laikā dalībvalstīm būtu jāīsteno saistības par 29 500 vietām. Turklāt dalībvalstis tiek aicinātas, ja iespējams, apsvērt arī papildinošas, valsts finansētas pārmitināšanas programmas. |
| --- | --- |

(20)

Atzīstot koronavīrusa pandēmijas graujošo ietekmi uz 2020. gada saistību uzņemšanās laikā pausto solījumu īstenošanu, Komisija nolēma pagarināt īstenošanas periodu pēc 2020. gada, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami daudz laika šo solījumu pilnīgai īstenošanai. Tādēļ sākotnējā viena gada programma tiks pārveidota par divu gadu programmu, kas aptvers 2020.–2021. gadu, un tās laikā dalībvalstīm būtu jāīsteno saistības par 29 500 vietām. Turklāt dalībvalstis tiek aicinātas, ja iespējams, apsvērt arī papildinošas, valsts finansētas pārmitināšanas programmas.

| (21) | Lai nodrošinātu ES pārmitināšanas centienu netraucētu turpināšanos pēc koronavīrusa pandēmijas izraisītajiem traucējumiem, no 2022. gada būtu jāapsver jaunas pārmitināšanas programmas, ņemot vērā 2021.–2027. gada Patvēruma un migrācijas fonda piešķirtos finanšu resursus dalībvalstu saistību atbalstam. Eiropas Savienības mērķis joprojām ir turpmākajos gados pakāpeniski palielināt pārmitināto personu skaitu. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu ES pārmitināšanas centienu netraucētu turpināšanos pēc koronavīrusa pandēmijas izraisītajiem traucējumiem, no 2022. gada būtu jāapsver jaunas pārmitināšanas programmas, ņemot vērā 2021.–2027. gada Patvēruma un migrācijas fonda piešķirtos finanšu resursus dalībvalstu saistību atbalstam. Eiropas Savienības mērķis joprojām ir turpmākajos gados pakāpeniski palielināt pārmitināto personu skaitu.

| (22) | Papildus ES finansiālajam atbalstam ir ieviesti dažādi citi pasākumi, lai palīdzētu dalībvalstīm pārmitināt cilvēkus. EASO mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm izpildīt to pārmitināšanas saistības. Pārmitināšanas atbalsta mehānisms Stambulā, kas darbojas kopš 2019. gada aprīļa (izmēģinājuma posms), atbalsta dalībvalstu centienus pārmitināt no Turcijas. Turklāt pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīkls, ko atbalsta EASO un kas darbojas kopš 2020. gada janvāra, veicina sadarbību un zināšanu apmaiņu starp dalībvalstīm, īpašu uzmanību pievēršot konkrētām ES tēmām. Tīkls bija galvenais forums, kurā dalībvalstis, apmainoties ar informāciju un mācoties no līdzbiedriem, pievērsās koronavīrusa pandēmijas ietekmei. |
| --- | --- |

(22)

Papildus ES finansiālajam atbalstam ir ieviesti dažādi citi pasākumi, lai palīdzētu dalībvalstīm pārmitināt cilvēkus. EASO mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm izpildīt to pārmitināšanas saistības. Pārmitināšanas atbalsta mehānisms Stambulā, kas darbojas kopš 2019. gada aprīļa (izmēģinājuma posms), atbalsta dalībvalstu centienus pārmitināt no Turcijas. Turklāt pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīkls, ko atbalsta EASO un kas darbojas kopš 2020. gada janvāra, veicina sadarbību un zināšanu apmaiņu starp dalībvalstīm, īpašu uzmanību pievēršot konkrētām ES tēmām. Tīkls bija galvenais forums, kurā dalībvalstis, apmainoties ar informāciju un mācoties no līdzbiedriem, pievērsās koronavīrusa pandēmijas ietekmei.

| (23) | Turklāt saskaņā ar UNHCR trīs gadu stratēģiju (2019.–2021. gadam) par pārmitināšanu un papildu iespējām ir lietderīgi veicināt humanitārās uzņemšanas modeļu un citu papildu kanālu izveidi un izmantošanu, kas var būt papildu uzņemšanas pasākumi, ar kuru palīdzību palielināt piedāvāto drošo un likumīgo kanālu skaitu papildus pārmitināšanai. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt saskaņā ar UNHCR trīs gadu stratēģiju (2019.–2021. gadam) par pārmitināšanu un papildu iespējām ir lietderīgi veicināt humanitārās uzņemšanas modeļu un citu papildu kanālu izveidi un izmantošanu, kas var būt papildu uzņemšanas pasākumi, ar kuru palīdzību palielināt piedāvāto drošo un likumīgo kanālu skaitu papildus pārmitināšanai.

| (24) | Ierosinātā Savienības pārmitināšanas sistēmas regula paredz nodrošināt dalībvalstīm finansējumu humanitārai uzņemšanai. |
| --- | --- |

(24)

Ierosinātā Savienības pārmitināšanas sistēmas regula paredz nodrošināt dalībvalstīm finansējumu humanitārai uzņemšanai.

| (25) | Atspoguļojot humanitārās uzņemšanas modeļu dažādību, dalībvalstīs un trešās valstīs jau eksistē plašs daudzsološas pieredzes klāsts, ko var izvērst vai pārņemt citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(25)

Atspoguļojot humanitārās uzņemšanas modeļu dažādību, dalībvalstīs un trešās valstīs jau eksistē plašs daudzsološas pieredzes klāsts, ko var izvērst vai pārņemt citās dalībvalstīs.

| (26) | Vairākas dalībvalstis ir īstenojušas kopienu sponsorēšanas shēmas (13), kas var būt pamats pārmitināšanai, humanitārajai uzņemšanai un citiem papildu kanāliem. Visos gadījumos privātiem sponsoriem, privātpersonu grupām vai bezpeļņas organizācijām var būt strukturēta loma to personu uzņemšanā un integrēšanā, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

(26)

Vairākas dalībvalstis ir īstenojušas kopienu sponsorēšanas shēmas (13), kas var būt pamats pārmitināšanai, humanitārajai uzņemšanai un citiem papildu kanāliem. Visos gadījumos privātiem sponsoriem, privātpersonu grupām vai bezpeļņas organizācijām var būt strukturēta loma to personu uzņemšanā un integrēšanā, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība.

| (27) | Pārmitināšanas kontekstā kopienu sponsorēšanas shēmas var palīdzēt dalībvalstīm palielināt pārmitināšanas vietu skaitu un sekmīgi integrēt bēgļus atsaucīgās uzņemošajās kopienās. Pamatojoties uz spēcīgu partnerību starp valsti un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, privātpersonām vai privātpersonu grupām, privātie sponsori parasti sniedz finansiālu, praktisku un morālu atbalstu bēgļu uzņemšanai vai integrācijai. Kā liecina 2018. gada pētījums par sponsorēšanas shēmu īstenojamību un pievienoto vērtību (14), kopienu sponsorēšanas modeļi var izpausties dažādos veidos. Atkarībā no uzbūves un mērķa tie palīdz palielināt to uzņemšanas vietu skaitu, kas pieejamas personām, kurām nepieciešama aizsardzība, veicina ātrāku un efektīvāku integrāciju, uzlabo sabiedrības atbalstu bēgļiem un pārmitināšanai un palīdz novērst pārmitināto personu neatbilstīgu tālāku kustību. |
| --- | --- |

(27)

Pārmitināšanas kontekstā kopienu sponsorēšanas shēmas var palīdzēt dalībvalstīm palielināt pārmitināšanas vietu skaitu un sekmīgi integrēt bēgļus atsaucīgās uzņemošajās kopienās. Pamatojoties uz spēcīgu partnerību starp valsti un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, privātpersonām vai privātpersonu grupām, privātie sponsori parasti sniedz finansiālu, praktisku un morālu atbalstu bēgļu uzņemšanai vai integrācijai. Kā liecina 2018. gada pētījums par sponsorēšanas shēmu īstenojamību un pievienoto vērtību (14), kopienu sponsorēšanas modeļi var izpausties dažādos veidos. Atkarībā no uzbūves un mērķa tie palīdz palielināt to uzņemšanas vietu skaitu, kas pieejamas personām, kurām nepieciešama aizsardzība, veicina ātrāku un efektīvāku integrāciju, uzlabo sabiedrības atbalstu bēgļiem un pārmitināšanai un palīdz novērst pārmitināto personu neatbilstīgu tālāku kustību.

| (28) | Cits kopienu sponsorēšanas veids, kas nesaistās tikai ar pārmitināšanu un var kalpot par paraugu, ietver to, ko dažas dalībvalstis un privātas organizācijas dēvē par “humanitārajiem koridoriem”, proti, tas ir kopienu sponsorēšanas modelis, ko pašlaik īsteno reliģiskās organizācijas Itālijā, Francijā un Beļģijā sadarbībā ar attiecīgo valstu valdībām. Saskaņā ar šo modeli privātie sponsori ir iesaistīti visos uzņemšanas procesa posmos – no to personu identificēšanas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, līdz to pārsūtīšanai uz attiecīgo dalībvalsti. Tie arī vada uzņemšanas un integrācijas centienus un sedz ar tiem saistītās izmaksas. Kopš 2016. gada Eiropā, galvenokārt Itālijā un Francijā, šādā veidā ieradās vairāk nekā 2 700 cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Valsts un privāto sponsoru sadarbības noteikumi bieži ir izklāstīti saprašanās memorandos. |
| --- | --- |

(28)

Cits kopienu sponsorēšanas veids, kas nesaistās tikai ar pārmitināšanu un var kalpot par paraugu, ietver to, ko dažas dalībvalstis un privātas organizācijas dēvē par “humanitārajiem koridoriem”, proti, tas ir kopienu sponsorēšanas modelis, ko pašlaik īsteno reliģiskās organizācijas Itālijā, Francijā un Beļģijā sadarbībā ar attiecīgo valstu valdībām. Saskaņā ar šo modeli privātie sponsori ir iesaistīti visos uzņemšanas procesa posmos – no to personu identificēšanas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, līdz to pārsūtīšanai uz attiecīgo dalībvalsti. Tie arī vada uzņemšanas un integrācijas centienus un sedz ar tiem saistītās izmaksas. Kopš 2016. gada Eiropā, galvenokārt Itālijā un Francijā, šādā veidā ieradās vairāk nekā 2 700 cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Valsts un privāto sponsoru sadarbības noteikumi bieži ir izklāstīti saprašanās memorandos.

| (29) | Ņemot vērā ieguvumus, ko sniedz kopienu sponsorēšana, Savienībai būtu jāturpina veicināt ES pieeju kopienu sponsorēšanai, pamatojoties uz dalībvalstu pašreizējo pieredzi un iesaistot EASO. Savienība turpinās sniegt atbalstu to pilsoniskās sabiedrības dalībnieku spēju veidošanai, kuri ir iesaistīti kopienu sponsorēšanas shēmās, un veicina zināšanu apmaiņu starptautiskā mērogā, lai paplašinātu esošās kopienu sponsorēšanas programmas un izveidotu jaunas, tostarp dalībvalstīs, kurās šādas shēmas vēl nav īstenotas. Šajā nolūkā Komisija 2019. gadā izsludināja īpašu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saskaņā ar AMIF Savienības rīcības programmu (15). Viens no tematiem, kas iekļauts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par starptautiskām darbībām patvēruma, migrācijas un integrācijas jomā saskaņā ar AMIF 2020. gada darba programmu (16), ir papildu kanāli cilvēkiem, kuriem nepieciešama aizsardzība, un viņu turpmāka integrācija. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ieguvumus, ko sniedz kopienu sponsorēšana, Savienībai būtu jāturpina veicināt ES pieeju kopienu sponsorēšanai, pamatojoties uz dalībvalstu pašreizējo pieredzi un iesaistot EASO. Savienība turpinās sniegt atbalstu to pilsoniskās sabiedrības dalībnieku spēju veidošanai, kuri ir iesaistīti kopienu sponsorēšanas shēmās, un veicina zināšanu apmaiņu starptautiskā mērogā, lai paplašinātu esošās kopienu sponsorēšanas programmas un izveidotu jaunas, tostarp dalībvalstīs, kurās šādas shēmas vēl nav īstenotas. Šajā nolūkā Komisija 2019. gadā izsludināja īpašu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saskaņā ar AMIF Savienības rīcības programmu (15). Viens no tematiem, kas iekļauts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par starptautiskām darbībām patvēruma, migrācijas un integrācijas jomā saskaņā ar AMIF 2020. gada darba programmu (16), ir papildu kanāli cilvēkiem, kuriem nepieciešama aizsardzība, un viņu turpmāka integrācija.

| (30) | Koronavīrusa pandēmija ir ietekmējusi arī kopienu sponsorēšanas shēmas. Norādījumos par attiecīgo ES noteikumu īstenošanu patvēruma un atgriešanas procedūru jomā un par pārmitināšanu Komisija mudināja dalībvalstis uzturēt atvērtus saziņas kanālus ar sponsoriem, pastāvīgi informēt tos par norisēm un turpināt sponsoru atlasi un pārbaudes, lai nākotnē palielinātu uzņemšanas spēju pieejamību. |
| --- | --- |

(30)

Koronavīrusa pandēmija ir ietekmējusi arī kopienu sponsorēšanas shēmas. Norādījumos par attiecīgo ES noteikumu īstenošanu patvēruma un atgriešanas procedūru jomā un par pārmitināšanu Komisija mudināja dalībvalstis uzturēt atvērtus saziņas kanālus ar sponsoriem, pastāvīgi informēt tos par norisēm un turpināt sponsoru atlasi un pārbaudes, lai nākotnē palielinātu uzņemšanas spēju pieejamību.

| (31) | Kā uzsvēris UNHCR, ģimenes atkalapvienošanās ir plaši atzīta par būtisku faktoru sekmīgai integrācijai uzņēmējā valstī. Piespiedu kārtā pārvietotas personas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, bieži saskaras ar daudzām problēmām saistībā ar viņu tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos, piemēram, ilgstošām un apgrūtinošām administratīvām procedūrām (17). Tas var novest pie mēģinājumiem apiet noteikumus, izmantojot bīstamu neatbilstīgu migrāciju. Lai atvieglotu tiesību uz ģimenes atkalapvienošanos izmantošanu saskaņā ar Ģimenes atkalapvienošanās direktīvu (18), dalībvalstis tiek mudinātas ieviest ģimenes atkalapvienošanās palīdzības programmas, kas uzlabo piekļuvi informācijai un vienkāršo vīzas pieteikumu procesu. Turklāt gadījumos, kas neietilpst Ģimenes atkalapvienošanās direktīvas piemērošanas jomā, dalībvalstis tiek aicinātas izveidot humanitāras uzņemšanas programmas, piemēram, uz ģimeni vērstu privātu sponsorēšanu. |
| --- | --- |

(31)

Kā uzsvēris UNHCR, ģimenes atkalapvienošanās ir plaši atzīta par būtisku faktoru sekmīgai integrācijai uzņēmējā valstī. Piespiedu kārtā pārvietotas personas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, bieži saskaras ar daudzām problēmām saistībā ar viņu tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos, piemēram, ilgstošām un apgrūtinošām administratīvām procedūrām (17). Tas var novest pie mēģinājumiem apiet noteikumus, izmantojot bīstamu neatbilstīgu migrāciju. Lai atvieglotu tiesību uz ģimenes atkalapvienošanos izmantošanu saskaņā ar Ģimenes atkalapvienošanās direktīvu (18), dalībvalstis tiek mudinātas ieviest ģimenes atkalapvienošanās palīdzības programmas, kas uzlabo piekļuvi informācijai un vienkāršo vīzas pieteikumu procesu. Turklāt gadījumos, kas neietilpst Ģimenes atkalapvienošanās direktīvas piemērošanas jomā, dalībvalstis tiek aicinātas izveidot humanitāras uzņemšanas programmas, piemēram, uz ģimeni vērstu privātu sponsorēšanu.

| (32) | Lai izmantotu to personu prasmes, kvalifikāciju un motivāciju, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, būtu jāizpēta arī citi papildu uzņemšanas kanāli, piemēram, izglītība vai darbs. Vairākas dalībvalstis atbalsta programmas, kas atvieglo piekļuvi esošajām juridiskajām iespējām tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, piemēram, studentiem vai darba ņēmējiem. Dalībvalstis tiek mudinātas šādās procedūrās izmantot ES prasmju profila noteikšanas rīku trešo valstu valstspiederīgajiem. Šis īpašais tiešsaistes rīks palīdz apzināt un dokumentēt migrantu izcelsmes personu prasmes un kvalifikācijas (19). |
| --- | --- |

(32)

Lai izmantotu to personu prasmes, kvalifikāciju un motivāciju, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, būtu jāizpēta arī citi papildu uzņemšanas kanāli, piemēram, izglītība vai darbs. Vairākas dalībvalstis atbalsta programmas, kas atvieglo piekļuvi esošajām juridiskajām iespējām tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, piemēram, studentiem vai darba ņēmējiem. Dalībvalstis tiek mudinātas šādās procedūrās izmantot ES prasmju profila noteikšanas rīku trešo valstu valstspiederīgajiem. Šis īpašais tiešsaistes rīks palīdz apzināt un dokumentēt migrantu izcelsmes personu prasmes un kvalifikācijas (19).

| (33) | Tiek lēsts, ka mazāk nekā trim procentiem bēgļu visā pasaulē ir piekļuve augstākajai izglītībai (20). Pat tad, ja viņiem ir prasmes un nepieciešamās zināšanas, viņiem bieži trūkst informācijas un finanšu līdzekļu, lai pieteiktos augstākās izglītības vai pēcdiploma programmām Savienībā. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja uzlabot piekļuvi universitātēm jauniešiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un tādējādi būtu jāatvieglo viņu kā studentu uzņemšana savā teritorijā. Šādām iniciatīvām var būt nepieciešams proaktīvs atlases process trešās valstīs, valodu apmācība, elastīgums attiecībā uz uzņemšanas kritērijiem studiju programmās, kā arī stipendijas un īpaši integrācijas pasākumi pēc ierašanās. Pēc absolvēšanas studentiem, kas vēlas palikt attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (21), būtu jābūt pieejamām konsultācijām un palīdzībai darba meklēšanā. |
| --- | --- |

(33)

Tiek lēsts, ka mazāk nekā trim procentiem bēgļu visā pasaulē ir piekļuve augstākajai izglītībai (20). Pat tad, ja viņiem ir prasmes un nepieciešamās zināšanas, viņiem bieži trūkst informācijas un finanšu līdzekļu, lai pieteiktos augstākās izglītības vai pēcdiploma programmām Savienībā. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja uzlabot piekļuvi universitātēm jauniešiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un tādējādi būtu jāatvieglo viņu kā studentu uzņemšana savā teritorijā. Šādām iniciatīvām var būt nepieciešams proaktīvs atlases process trešās valstīs, valodu apmācība, elastīgums attiecībā uz uzņemšanas kritērijiem studiju programmās, kā arī stipendijas un īpaši integrācijas pasākumi pēc ierašanās. Pēc absolvēšanas studentiem, kas vēlas palikt attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (21), būtu jābūt pieejamām konsultācijām un palīdzībai darba meklēšanā.

| (34) | Lai atvieglotu šādu programmu īstenošanu, Komisija veicinās mācīšanos no līdzbiedriem un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un pētīs ES finansiālā atbalsta iespējas, lai izstrādātu un attīstītu šos studentiem domātos kanālus. |
| --- | --- |

(34)

Lai atvieglotu šādu programmu īstenošanu, Komisija veicinās mācīšanos no līdzbiedriem un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un pētīs ES finansiālā atbalsta iespējas, lai izstrādātu un attīstītu šos studentiem domātos kanālus.

| (35) | Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja strādāt partnerībā ar privāto sektoru, darba devējiem, arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību, lai izstrādātu inovatīvas starptautiskās darbaspēka mobilitātes shēmas tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja strādāt partnerībā ar privāto sektoru, darba devējiem, arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību, lai izstrādātu inovatīvas starptautiskās darbaspēka mobilitātes shēmas tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība.

| (36) | EASO kopā ar pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīklu palīdzēs dalībvalstīm izstrādāt un īstenot humanitārās uzņemšanas un citu papildu kanālu programmas. |
| --- | --- |

(36)

EASO kopā ar pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīklu palīdzēs dalībvalstīm izstrādāt un īstenot humanitārās uzņemšanas un citu papildu kanālu programmas.

| (37) | Īstenojot pārmitināšanu, humanitāro uzņemšanu un citas papildinošo kanālu programmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā pienākumi, kas noteikti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. |
| --- | --- |

(37)

Īstenojot pārmitināšanu, humanitāro uzņemšanu un citas papildinošo kanālu programmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā pienākumi, kas noteikti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām.

| (38) | Lai nodrošinātu ES pārmitināšanas shēmu īstenošanas uzraudzību 2020. un 2021. gadā, dalībvalstīm pēc pieprasījuma būtu jāziņo Komisijai par to teritorijā saskaņā ar dalībvalstu saistībām pārmitinātajām personām, norādot valsti, no kuras persona ir pārmitināta. Komisija arī uzraudzīs dažādos dalībvalstīs īstenotos projektus un programmas humanitārās uzņemšanas jomā, lai saglabātu pārskatu par visiem likumīgajiem kanāliem, kas pieejami personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un par šo kanālu piedāvāto vietu skaitu. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu ES pārmitināšanas shēmu īstenošanas uzraudzību 2020. un 2021. gadā, dalībvalstīm pēc pieprasījuma būtu jāziņo Komisijai par to teritorijā saskaņā ar dalībvalstu saistībām pārmitinātajām personām, norādot valsti, no kuras persona ir pārmitināta. Komisija arī uzraudzīs dažādos dalībvalstīs īstenotos projektus un programmas humanitārās uzņemšanas jomā, lai saglabātu pārskatu par visiem likumīgajiem kanāliem, kas pieejami personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un par šo kanālu piedāvāto vietu skaitu.

| (39) | Šis ieteikums būtu jāadresē dalībvalstīm. Dublinas asociētās valstis tiek aicinātas sniegt ieguldījumu kopīgajos Eiropas pārmitināšanas centienos, kā arī kopīgajos centienos attiecībā uz citiem papildinošiem kanāliem. |
| --- | --- |

(39)

Šis ieteikums būtu jāadresē dalībvalstīm. Dublinas asociētās valstis tiek aicinātas sniegt ieguldījumu kopīgajos Eiropas pārmitināšanas centienos, kā arī kopīgajos centienos attiecībā uz citiem papildinošiem kanāliem.

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

PĀRMITINĀŠANĀ UN HUMANITĀRĀ UZŅEMŠANĀ IESAISTĪTO DALĪBVALSTU SKAITA PALIELINĀŠANA

| 1. | Dalībvalstīm starptautiskās solidaritātes garā ar pirmā patvēruma vai tranzīta valstīm būtu jāpalīdz nodrošināt likumīgi kanāli tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un jāstiprina savstarpējā solidaritāte. |
| --- | --- |

1.

ĪSTENOŠANAS CENTIENU PASTIPRINĀŠANA KORONAVĪRUSA PANDĒMIJAS LAIKĀ UN PĀRMITINĀŠANAS IZVĒRŠANA VIDĒJĀ TERMIŅĀ

| 2. | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējo ES pārmitināšanas shēmu īstenošanā, un lai aptvertu laikposmu no šo shēmu darbības beigām līdz stabilas Savienības pārmitināšanas sistēmas darbības uzsākšanai, dalībvalstis tiek aicinātas divu gadu laikā (no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim) izpildīt pārmitināšanas mērķi, kas noteikts saskaņā ar 2020. gada saistību uzņemšanos, proti, no trešām valstīm pārmitināt vismaz 29 500 cilvēku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībvalstis tiek aicinātas īstenot saistības, ko tās uzņēmās 2020. gada saistību uzņemšanās procesā, cik ātri vien praktiski iespējams, ņemot vērā koronavīrusa pandēmijas ietekmi. Tās tiek mudinātas apsvērt inovatīvus darba paņēmienus un pielāgot savas procedūras, lai reaģētu uz mainīgo situāciju uz vietas, tostarp pirmā patvēruma valstīs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstis, kas nav pilnībā izpildījušas savas saistības saskaņā ar ES pārmitināšanas shēmu 2018.–2019. gadam (22), tiek mudinātas īstenot šīs saistības 2020. un 2021. gadā saskaņā ar savām AMIF valsts programmām. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dalībvalstīm 2020. un 2021. gadā būtu pēc iespējas jāturpina ar pārmitināšanu saistītās darbības arī koronavīrusa pandēmijas laikā un saistību izpildē īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai






  a) | nodrošinātu Sīrijas un trešo valstu valstspiederīgo un Sīrijas konflikta rezultātā pārvietoto bezvalstnieku nepārtrauktu pārmitināšanu no Turcijas, lai atbalstītu ES un Turcijas 2016. gada marta paziņojuma īstenošanu; tas ietver brīvprātīgas humanitārās uzņemšanas shēmas ar Turciju iedarbināšanu ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi priekšnosacījumi un neatbilstīga Turcijas un ES robežas šķērsošana beidzas vai ir vismaz būtiski un ilgtspējīgi samazināta; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

nodrošinātu Sīrijas un trešo valstu valstspiederīgo un Sīrijas konflikta rezultātā pārvietoto bezvalstnieku nepārtrauktu pārmitināšanu no Turcijas, lai atbalstītu ES un Turcijas 2016. gada marta paziņojuma īstenošanu; tas ietver brīvprātīgas humanitārās uzņemšanas shēmas ar Turciju iedarbināšanu ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi priekšnosacījumi un neatbilstīga Turcijas un ES robežas šķērsošana beidzas vai ir vismaz būtiski un ilgtspējīgi samazināta;

| b) | nodrošinātu pārmitināšanas turpināšanu no Libānas un Jordānijas; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu pārmitināšanas turpināšanu no Libānas un Jordānijas;

| c) | sekmētu turpmāku situācijas stabilizāciju Vidusjūras reģiona centrālajā daļā, pārmitinot no Lībijas, Nigēras, Čadas, Ēģiptes, Etiopijas un Sudānas tos, kuriem nepieciešama aizsardzība, tostarp atbalstot UNHCR pagaidu mehānismus Lībijas visneaizsargātāko migrantu grupu ārkārtas evakuācijai no Nigēras un Ruandas. |
| --- | --- |

c)

sekmētu turpmāku situācijas stabilizāciju Vidusjūras reģiona centrālajā daļā, pārmitinot no Lībijas, Nigēras, Čadas, Ēģiptes, Etiopijas un Sudānas tos, kuriem nepieciešama aizsardzība, tostarp atbalstot UNHCR pagaidu mehānismus Lībijas visneaizsargātāko migrantu grupu ārkārtas evakuācijai no Nigēras un Ruandas.

| 6. | Dalībvalstis tiek aicinātas elastīgi reaģēt uz ārkārtas pārmitināšanas vajadzībām visā pasaulē. Tās tiek aicinātas īstenot pēc iespējas vairāk pārmitināšanas saistību un lietderīgi izmantot tām pieejamo budžetu. Tām būtu jāīsteno savas pārmitināšanas programmas ciešā sadarbībā ar UNHCR un vajadzības gadījumā ar EASO atbalstu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lai nodrošinātu pārmitināšanas darbību nepārtrauktību un atjaunotu pārmitināšanas operāciju skaita palielināšanos pēc koronavīrusa pandēmijas izraisītajiem traucējumiem, dalībvalstis tiek aicinātas sniegt ieguldījumu turpmākajās ES pārmitināšanas programmās. Tās tiek aicinātas paplašināt savas pašreizējās pārmitināšanas programmas, atsākt iepriekšējās pārmitināšanas programmas vai izveidot jaunas pārmitināšanas programmas, lai palielinātu uzņemšanas vietu skaitu, kas pieejamas personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, kad visiem iesaistītajiem atkal būs iespējama droša pārmitināšana. |
| --- | --- |

7.

KVALITATĪVU PĀRMITINĀŠANAS PROGRAMMU NODROŠINĀŠANA

| 8. | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visi pārmitināšanas procesa posmi tiek veikti saskaņā ar augstiem kvalitātes standartiem, jo īpaši attiecībā uz (attālinātas) pirmsizceļošanas orientācijas pasākumiem un informāciju pēc ierašanās. Tās tiek aicinātas nodrošināt atbilstošas un pietiekamas uzņemšanas spējas, ņemot vērā saasināto veselības situāciju, lai nodrošinātu atlasīto personu ātru ierašanos Eiropā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dalībvalstis tiek mudinātas izstrādāt īpašas un efektīvas integrācijas un sociālās iekļaušanas programmas pārmitinātajām personām, kurās ir ņemta vērā to neaizsargātība. Tās tiek aicinātas cieši sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un uzņēmējkopienām, lai ieviestu vai paplašinātu pārmitināšanas kopienu sponsorēšanas shēmas, kuru mērķis ir efektīvi, labāk un ātrāk integrēt pārmitinātos bēgļus uzņēmējas valsts sabiedrībā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dalībvalstīm būtu jāievieš iekšējās uzraudzības un izvērtēšanas programmas, lai novērtētu savu pārmitināšanas shēmu un attiecīgo integrācijas programmu efektivitāti un lietderību. |
| --- | --- |

10.

HUMANITĀRĀS UZŅEMŠANAS VEICINĀŠANA

| 11. | Dalībvalstis tiek aicinātas uzņemt savā teritorijā vairāk neaizsargātu personu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Papildus pārmitināšanai tām jo īpaši būtu jāapsver iespēja izveidot vai paplašināt citi likumīgi kanāli neaizsargātām personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Turklāt dalībvalstis tiek aicinātas atvieglot tiesību uz ģimenes atkalapvienošanos izmantošanu, ieviešot ģimenes atkalapvienošanās palīdzības programmas, kas uzlabo piekļuvi informācijai un vienkāršo pieteikšanās procesu. Turklāt tās tiek aicinātas nodrošināt kanālus starptautiskās aizsardzības saņēmēju ģimenes locekļu uzņemšanai, izmantojot humanitārās uzņemšanas programmas, piemēram, uz ģimenēm vērstas privātas sponsorēšanas shēmas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dalībvalstis tiek aicinātas dot savu ieguldījumu ES pieejā kopienu sponsorēšanai, izmantojot visdažādākos humanitārās uzņemšanas modeļus, lai izstrādātu uzņemšanas programmas saskaņā ar to attiecīgajām valsts prioritātēm un ņemtu vērā ES ārējo attiecību prioritātes un intereses. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dalībvalstis tiek aicinātas cieši sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, lai ieviestu vai paplašinātu kopienu sponsorēšanas shēmas kā humanitāru uzņemšanas iespēju, kurā dažādos programmas posmos tiek iesaistīti privātie sponsori, privātpersonu grupas vai bezpeļņas organizācijas – sākot ar to personu identificēšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība trešā valstī, līdz integrācijai pēc ierašanās. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Izstrādājot minētās kopienu sponsorēšanas shēmas, dalībvalstīm un to partneriem būtu jānosaka pārredzami un nediskriminējoši atlases kritēriji tiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Jau no programmas sākuma būtu jānodrošina, ka pilsoniskās sabiedrības un valdības attiecīgās lomas un pienākumi ir skaidri definēti gan posmā pirms izceļošanas, gan pēc ierašanās. Dalībvalstis joprojām ir atbildīgas par drošības pārbaudēm un uzņemšanas procedūrām, un tām ir jāgarantē, ka ir ieviesti atbilstoši aizsardzības pasākumi un drošības tīkli. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Dalībvalstis tiek aicinātas ieviest vai paplašināt kopienu sponsorēšanas shēmas, kuru mērķis ir nodrošināt personu, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība, labāku un ātrāku integrāciju un sociālo iekļaušanu uzņēmējā sabiedrībā un uzlabot sabiedrības atbalstu, veidojot atsaucīgākas un iekļaujošākas sabiedrības. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Dalībvalstis tiek mudinātas saglabāt sakaru kanālus ar privātajiem sponsoriem gan koronavīrusa pandēmijas laikā, gan pēc tās un saglabāt privāto sponsoru iesaisti sponsorēšanas shēmu aktīvā atbalstīšanā. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Dalībvalstis tiek aicinātas izmantot dažādās ES līdzfinansējuma iespējas, lai veicinātu kopienu sponsorēšanas shēmas. |
| --- | --- |

18.

AR IZGLĪTĪBU UN DARBU SAISTĪTU PAPILDU KANĀLU UZLABOŠANA PERSONĀM, KURĀM NEPIECIEŠAMA STARPTAUTISKA AIZSARDZĪBA

| 19. | Dalībvalstis tiek mudinātas izstrādāt un atbalstīt programmas, kas atvieglo personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, piekļuvi citām likumīgām iespējām, attiecīgā gadījumā izmantojot ES instrumentus, lai apzinātu un dokumentētu viņu prasmes un kvalifikācijas. Dalībvalstis tiek arī mudinātas pēc iespējas ātrāk nodrošināt piekļuvi darba tirgum, tostarp ar aktivizācijas programmu (piemēram, pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu) palīdzību. Lai veicinātu integrāciju darba tirgū, dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja uzlabot to jauniešu piekļuvi universitātēm, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, ļaujot viņiem iegūt studenta statusu, ņemot vērā viņu īpašās vajadzības. Ciešā partnerībā ar universitātēm dalībvalstis varētu apsvērt īpašu programmu izveidi, kas varētu ietvert īpašu, elastīgāku akadēmiskās atlases procesu, finansiālu atbalstu un pielāgotas valodu nodarbības, vai izvērst esošās iniciatīvas. Tām būtu jāsniedz konsultācijas un jāpalīdz absolventiem, kas vēlas palikt dalībvalstī, lai meklētu darbu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja strādāt partnerībā ar privāto sektoru un darba devējiem, lai izstrādātu inovatīvas starptautiskās darbaspēka mobilitātes shēmas tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, neskarot viņu tiesības uz aizsardzību. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Dalībvalstis tiek aicinātas piedalīties kopienu sponsorēšanas ES pieejā, lai palīdzētu veidot papildu izglītības un darba kanālus tiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

22.

SADARBĪBAS STARP DALĪBVALSTĪM STIPRINĀŠANA UN PĀRMITINĀŠANAS VEICINĀŠANA PASAULES LĪMENĪ

| 23. | Lai izmantotu ieguvumus un potenciālu, ko sniedz ES līmeņa sadarbība un koordinācija pārmitināšanas, humanitārās uzņemšanas, kopienu sponsorēšanas un papildu kanālu jomā, dalībvalstis tiek aicinātas piedalīties EASO pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīklā un tiek mudinātas aktīvi piedalīties tā sanāksmēs un pasākumos. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas EASO pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas tīkla ietvaros, lai veicinātu pārmitināšanas savlaicīgu un raitu atsākšanu pēc tam, kad būs atcelti ar koronavīrusa pandēmiju saistītie ierobežojumi, un jāizstrādā jauni darba paņēmieni un jaunas procedūras, lai pārmitināšanas operācijas vidējā termiņā padarītu noturīgākas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Lai vēl vairāk izvērstu pārmitināšanu visā pasaulē, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar trešām valstīm un jāpalīdz tām veidot savas pārmitināšanas programmas, veidojot spējas un apmainoties ar pieredzi un paraugpraksi, izmantojot EASO speciālās zināšanas un sadarbojoties ar UNHCR un IOM. |
| --- | --- |

25.

UZRAUDZĪBA

| 26. | Dalībvalstīm pēc pieprasījuma būtu jāpaziņo Komisijai to cilvēku skaits, kuri pārmitināti to teritorijā saskaņā ar dalībvalstu saistībām, norādot valstis, no kurām viņi ir pārmitināti. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par uzņemšanu, kas noritējusi, izmantojot humanitārās uzņemšanas shēmas un citus papildu kanālus. |
| --- | --- |

27.

FINANSIĀLAIS ATBALSTS

| 28. | Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto finansiālais atbalsts, kas darīts pieejams no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda atlikušajā tā īstenošanas periodā, lai izpildītu pārmitināšanas saistības un nodrošinātu, ka visi šajā ieteikumā minētie pārmitināšanas procesa posmi tiek īstenoti saskaņā ar augstiem kvalitātes standartiem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Dalībvalstīm būtu arī pilnībā jāizmanto citas ES finansējuma, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda piedāvātās iespējas saskaņā ar to attiecīgajiem mērķiem, lai atbalstītu un uzlabotu pārmitināšanu, humanitāro uzņemšanu un citus papildu kanālus cilvēkiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, un viņu integrāciju un sociālo iekļaušanu uzņēmējvalsts sabiedrībā. |
| --- | --- |

29.

ADRESĀTI

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā

Komisijas locekle –

Ylva JOHANSSON

---

(1)  Līdzfinansē no Savienības budžeta un īsteno dalībvalstu vadīti konsorciji.

1

(2)  https://www.unhcr.org/the-global-compact-on-refugees.html

2

(3)  
  UNHCR 2018. gadā tika iesniegtas pārmitināšanas saistības no 29 valstīm salīdzinājumā ar 35 valstīm 2017. gadā; ar pārmitināšanu saistīto izceļošanas gadījumu skaits samazinājās no 65 100 gadījumiem 2017. gadā līdz 55 680 gadījumu 2018. gadā.

3

UNHCR

(4)  Komisijas Ieteikums (ES) 2015/914 (2015. gada 8. jūnijs) par Eiropas shēmu attiecībā uz pārapmetināšanu (OV L 148, 13.6.2015., 32. lpp.).

4

(5)  Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2015. gada 20. jūlija secinājumi.

5

(6)  Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1803 (2017. gada 3. oktobris) par likumīgu ceļu pastiprināšanu attiecībā uz personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība (OV L 259, 7.10.2017., 21. lpp.).

6

(7)  https://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2016/03/18/eu-turkey-statement/

7

(8)  Šīs pārmitināšanas ir daļēji ieskaitītas ES pārmitināšanas shēmās, kas minētas (8). un (9). apsvērumā.

8

(9)  COM(2016) 468 final.

9

(10)  Finansiālais atbalsts apvieno 2019. un 2020. gada budžeta apropriācijas, kas dalībvalstīm tika darītas pieejamas divās daļās.

10

(11)  https://www.unhcr.org/news/press/2020/6/5eeb85be4/joint-statement-un-refugee-chief-grandi-ioms-vitorino-announce-resumption.html?query=resettlement resumption

11

(12)  C(2020) 2516 final.

12

(13)  Dažās valstīs tās sauc arī par “privātām sponsorēšanas shēmām”.

13

(14)  https://op.europa.eu/fr/publication-detail/-/publication/1dbb0873-d349-11e8-9424-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-114630059

14

(15)  2019. gada uzaicinājums iesniegt priekšlikumus AMIF-2019-AG-Call, 1. temats: personu, kurām nepieciešama aizsardzība, integrācija, izmantojot privātas sponsorēšanas shēmas.

15

(16)  Komisijas Īstenošanas lēmums (2020. gada 26. jūnijs) par Savienības darbību finansēšanu saistībā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un 2020. gada darba programmas pieņemšanu: https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/financing/fundings/migration-asylum-borders/asylum-migration-integration-fund/union-actions/docs/c4223-annex-decision-amif-awp-2020.pdf.

16

(17)  https://www.unhcr.org/uk/protection/basic/5f5743f84/families-together-family-reunification-for-refugees-in-the-european-union.html

17

(18)  Padomes Direktīva 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.).

18

(19)  https://ec.europa.eu/migrantskills/#/

19

(20)  
  UNHCR aplēses: https://www.unhcr.org/tertiary-education.html

20

UNHCR

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.), 25. pants.

21

(22)  Ieteikums (ES) 2017/1803.

22

---

PIELIKUMS

Pārmitināšana: 2020. gada saistības

| Dalībvalsts | Kopējais vietu skaits 2020. gadā |
| --- | --- |
| Beļģija | 758 |
| Bulgārija (*1) | [25] |
| Čehija | |
| Dānija | |
| Vācija | 5 500 |
| Igaunija | |
| Īrija | 994 |
| Grieķija | |
| Spānija | 1 000 |
| Francija | 5 200 |
| Horvātija | 100 |
| Itālija | 700 |
| Kipra | |
| Latvija | |
| Lietuva | 18 |
| Luksemburga (*1) | [50] |
| Ungārija | |
| Malta (*1) | [20] |
| Nīderlande | 1 902 |
| Austrija | |
| Polija | |
| Portugāle | 1 150 |
| Rumānija | 200 |
| Slovēnija | |
| Slovākija | |
| Somija | 850 |
| Zviedrija | 5 114 |
| Apvienotā Karaliste | 6 000 |
| KOPĀ | 29 487 |

Dalībvalsts

Kopējais vietu skaits 2020. gadā

Beļģija

758

Bulgārija (*1)

[25]

Čehija

Dānija

Vācija

5 500

Igaunija

Īrija

994

Grieķija

Spānija

1 000

Francija

5 200

Horvātija

100

Itālija

700

Kipra

Latvija

Lietuva

18

Luksemburga (*1)

[50]

Ungārija

Malta (*1)

[20]

Nīderlande

1 902

Austrija

Polija

Portugāle

1 150

Rumānija

200

Slovēnija

Slovākija

Somija

850

Zviedrija

5 114

Apvienotā Karaliste

6 000

KOPĀ

29 487

---

(*1)  Iepriekšējās shēmas saistību izpilde (nav ieskaitīta 2020. gada saistībās).

---

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/23

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2020/1365

(2020. gada 23. septembris)

par dalībvalstu sadarbību attiecībā uz operācijām, ko veic kuģi, kuri pieder vai kurus ekspluatē privātas struktūras, ar mērķi veikt meklēšanas un glābšanas darbības

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Palīdzības sniegšana personām, kas jūrā nonākušas briesmās, ir dalībvalstu juridisks pienākums, kas noteikts starptautiskajās paražu un starptautisko līgumu tiesībās, jo īpaši Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija, 1974. gads), Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS, 1979. gads) un Starptautiskajā konvencijā par meklēšanu un glābšanu uz jūras (SAR konvencija, 1979. gads), kā arī Savienības tiesībās. Eiropas Savienība ir UNCLOS līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

(1)

Palīdzības sniegšana personām, kas jūrā nonākušas briesmās, ir dalībvalstu juridisks pienākums, kas noteikts starptautiskajās paražu un starptautisko līgumu tiesībās, jo īpaši Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija, 1974. gads), Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS, 1979. gads) un Starptautiskajā konvencijā par meklēšanu un glābšanu uz jūras (SAR konvencija, 1979. gads), kā arī Savienības tiesībās. Eiropas Savienība ir UNCLOS līgumslēdzēja puse.

| (2) | Kopš 2014. gada tūkstošiem cilvēku ir mēģinājuši šķērsot Vidusjūru, lai sasniegtu Eiropu, un ir nepieciešama Eiropas Savienības un tās dalībvalstu daudzšķautņaina reakcija, lai novērstu cilvēku bojāeju, uzlabotu migrācijas pārvaldību, risinātu neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus un sagrautu migrantu kontrabandistu un cilvēku tirgotāju organizētās noziedzības grupas. |
| --- | --- |

(2)

Kopš 2014. gada tūkstošiem cilvēku ir mēģinājuši šķērsot Vidusjūru, lai sasniegtu Eiropu, un ir nepieciešama Eiropas Savienības un tās dalībvalstu daudzšķautņaina reakcija, lai novērstu cilvēku bojāeju, uzlabotu migrācijas pārvaldību, risinātu neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus un sagrautu migrantu kontrabandistu un cilvēku tirgotāju organizētās noziedzības grupas.

| (3) | Lai gan neatbilstīgā migrācija uz ES pēdējo divu gadu laikā ir samazinājusies un jūrā ir zaudēts mazāk dzīvību, riskanta mazu, kuģošanai nederīgu kuģu izmantošana Vidusjūrā joprojām ir migrācijas iezīme, kas turpina veicināt organizēto noziedzību un izraisa nāves gadījumus, kurus pieļaut nedrīkst. Saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem kopējais bojāgājušo skaits Vidusjūrā 2020. gadā līdz šim pārsniedz 500, 2019. gadā – vairāk nekā 1 880 cilvēku, bet kopš 2014. gada – kopumā vairāk nekā 20 300 cilvēku, tādējādi it sevišķi Vidusjūras centrālās daļas maršruts uz Eiropu ir nāvējošākais pasaulē. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan neatbilstīgā migrācija uz ES pēdējo divu gadu laikā ir samazinājusies un jūrā ir zaudēts mazāk dzīvību, riskanta mazu, kuģošanai nederīgu kuģu izmantošana Vidusjūrā joprojām ir migrācijas iezīme, kas turpina veicināt organizēto noziedzību un izraisa nāves gadījumus, kurus pieļaut nedrīkst. Saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem kopējais bojāgājušo skaits Vidusjūrā 2020. gadā līdz šim pārsniedz 500, 2019. gadā – vairāk nekā 1 880 cilvēku, bet kopš 2014. gada – kopumā vairāk nekā 20 300 cilvēku, tādējādi it sevišķi Vidusjūras centrālās daļas maršruts uz Eiropu ir nāvējošākais pasaulē.

| (4) | Kopš 2015. gada, reaģējot uz migrācijas krīzi, meklēšanas un glābšanas spējas, koordinācija un efektivitāte Vidusjūrā ir ievērojami uzlabota, tostarp ar ievērojamu piekrastes valstu ieguldījumu un lielāku privāto un komerciālo kuģu iesaisti. ES un dalībvalstis ir pastiprinājušas savas spējas Vidusjūrā, tostarp ar valstu operācijām un operācijām, ko vada Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex), piemēram, Themis (agrāk Triton), Poseidon un Indalo, kā arī ar ES jūras operāciju EUNAVFOR MED Sophia, kuras kopš 2015. gada ir palīdzējušas jūrā izglābt vairāk nekā 600 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2015. gada, reaģējot uz migrācijas krīzi, meklēšanas un glābšanas spējas, koordinācija un efektivitāte Vidusjūrā ir ievērojami uzlabota, tostarp ar ievērojamu piekrastes valstu ieguldījumu un lielāku privāto un komerciālo kuģu iesaisti. ES un dalībvalstis ir pastiprinājušas savas spējas Vidusjūrā, tostarp ar valstu operācijām un operācijām, ko vada Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex), piemēram, Themis (agrāk Triton), Poseidon un Indalo, kā arī ar ES jūras operāciju EUNAVFOR MED Sophia, kuras kopš 2015. gada ir palīdzējušas jūrā izglābt vairāk nekā 600 000 cilvēku.

| (5) | Šajā situācijā vairākas nevalstiskās organizācijas (NVO) ir ekspluatējušas arī privātus kuģus, galvenokārt Vidusjūras reģiona centrālajā daļā, būtiski veicinot cilvēku glābšanu jūrā, kuri pēc tam tiek nogādāti ES teritorijā drošai izkāpšanai krastā. Kā jau uzsvērts ES Rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads) un sīkāk izskaidrots Komisijas ieteikumos par Atbalstītāju paketi (C(2020) 6470), ir jāizvairās no kriminālatbildības noteikšanas tiem, kas sniedz humāno palīdzību cilvēkiem, kuri nonākuši briesmās jūrā, vienlaikus nodrošinot, ka pret kontrabandistiem tiek piemērotas atbilstīgas kriminālsankcijas. |
| --- | --- |

(5)

Šajā situācijā vairākas nevalstiskās organizācijas (NVO) ir ekspluatējušas arī privātus kuģus, galvenokārt Vidusjūras reģiona centrālajā daļā, būtiski veicinot cilvēku glābšanu jūrā, kuri pēc tam tiek nogādāti ES teritorijā drošai izkāpšanai krastā. Kā jau uzsvērts ES Rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads) un sīkāk izskaidrots Komisijas ieteikumos par Atbalstītāju paketi (C(2020) 6470), ir jāizvairās no kriminālatbildības noteikšanas tiem, kas sniedz humāno palīdzību cilvēkiem, kuri nonākuši briesmās jūrā, vienlaikus nodrošinot, ka pret kontrabandistiem tiek piemērotas atbilstīgas kriminālsankcijas.

| (6) | Eiropas Parlaments 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā par progresu saistībā ar ANO Globālajiem paktiem par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un par bēgļiem (2018/2642(RSP)) aicināja palielināt nelaimē nonākušu cilvēku meklēšanas un glābšanas spējas, palielināt visu valstu spējas un atzīt privāto dalībnieku un NVO sniegto atbalstu glābšanas operāciju veikšanā jūrā un uz sauszemes. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā par progresu saistībā ar ANO Globālajiem paktiem par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un par bēgļiem (2018/2642(RSP)) aicināja palielināt nelaimē nonākušu cilvēku meklēšanas un glābšanas spējas, palielināt visu valstu spējas un atzīt privāto dalībnieku un NVO sniegto atbalstu glābšanas operāciju veikšanā jūrā un uz sauszemes.

| (7) | Meklēšanas un glābšanas operācijām ārkārtas situācijās ir nepieciešama koordinācija un ātra izkāpšana krastā drošā vietā, kā arī izglābto personu pamattiesību ievērošana saskaņā ar ES Pamattiesību hartas saistībām, tostarp neizraidīšanas principu, un ar paražu un līgumos paredzētajām starptautiskajām cilvēktiesībām un jūras tiesībām, tostarp Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Kuģošanas drošības komitejas (MSC) Vadlīnijām par izturēšanos pret jūrā izglābtām personām. |
| --- | --- |

(7)

Meklēšanas un glābšanas operācijām ārkārtas situācijās ir nepieciešama koordinācija un ātra izkāpšana krastā drošā vietā, kā arī izglābto personu pamattiesību ievērošana saskaņā ar ES Pamattiesību hartas saistībām, tostarp neizraidīšanas principu, un ar paražu un līgumos paredzētajām starptautiskajām cilvēktiesībām un jūras tiesībām, tostarp Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Kuģošanas drošības komitejas (MSC) Vadlīnijām par izturēšanos pret jūrā izglābtām personām.

| (8) | Pēdējos gados Eiropā ir izveidojies jauns meklēšanas un glābšanas operāciju jūrā veids, saskaņā ar kuru kuģi, ko izmanto NVO Vidusjūras centrālajā daļā, galvenokārt ir iesaistīti meklēšanas un glābšanas operācijās, ko tās ir veikušas valstu jūras glābšanas koordinācijas centru vadībā vai pēc savas iniciatīvas. Daudzos gadījumos šie kuģi veica vairākas secīgas glābšanas operācijas pirms izglābto personu izkāpšanas krastā drošā vietā. |
| --- | --- |

(8)

Pēdējos gados Eiropā ir izveidojies jauns meklēšanas un glābšanas operāciju jūrā veids, saskaņā ar kuru kuģi, ko izmanto NVO Vidusjūras centrālajā daļā, galvenokārt ir iesaistīti meklēšanas un glābšanas operācijās, ko tās ir veikušas valstu jūras glābšanas koordinācijas centru vadībā vai pēc savas iniciatīvas. Daudzos gadījumos šie kuģi veica vairākas secīgas glābšanas operācijas pirms izglābto personu izkāpšanas krastā drošā vietā.

| (9) | Migrantu kontrabanda pa jūru ir noziedzīgs nodarījums, kas var apdraudēt cilvēku dzīvību un kam piemēro sankcijas gan saskaņā ar Eiropas, gan starptautiskajām tiesībām. Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (UNTOC) un tās protokoliem, tostarp Protokolam par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu, kas papildina UNTOC. Šajā kontekstā ir svarīgi izvairīties no situācijas, kad migrantu kontrabandas vai cilvēku tirdzniecības tīkli, tostarp noziedzīgas organizācijas, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību vai iesaistās verdzībai pielīdzināmos ekspluatācijas veidos, ļaunprātīgi izmanto glābšanas operācijas, ko Vidusjūrā veic privāti kuģi. |
| --- | --- |

(9)

Migrantu kontrabanda pa jūru ir noziedzīgs nodarījums, kas var apdraudēt cilvēku dzīvību un kam piemēro sankcijas gan saskaņā ar Eiropas, gan starptautiskajām tiesībām. Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (UNTOC) un tās protokoliem, tostarp Protokolam par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu, kas papildina UNTOC. Šajā kontekstā ir svarīgi izvairīties no situācijas, kad migrantu kontrabandas vai cilvēku tirdzniecības tīkli, tostarp noziedzīgas organizācijas, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību vai iesaistās verdzībai pielīdzināmos ekspluatācijas veidos, ļaunprātīgi izmanto glābšanas operācijas, ko Vidusjūrā veic privāti kuģi.

| (10) | Jāatgādina, ka SAR konvencijā līgumslēdzējām pusēm ir noteikts pienākums piedalīties meklēšanas un glābšanas dienestu attīstīšanā un veikt steidzamus pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkurai personai, kas jūrā ir vai šķiet esam briesmās, tiek sniegta nepieciešamā palīdzība; attiecīgajām pusēm būtu jākoordinē savas darbības un jāsadarbojas, lai personas, kurām palīdz, varētu izkāpt krastā no kuģa, kas sniedz palīdzību, un tās tiktu nogādātas drošā vietā, tiklīdz tas ir praktiski iespējams. Saskaņā ar SJO Vadlīnijām par izturēšanos pret jūrā izglābtām personām, izvēloties drošu vietu izkāpšanai krastā, būtu jāņem vērā dažādi svarīgi faktori un katra gadījuma īpašie apstākļi. Attiecībā uz patvēruma meklētājiem un bēgļiem, kas izglābti jūrā, citastarp būtu jāņem vērā nepieciešamība izvairīties no izkāpšanas krastā teritorijās, kur tiktu apdraudēta to personu dzīvība un brīvība, kuras apgalvo, ka pamatoti baidās no vajāšanas. Turklāt SJO vadlīnijās ir noteikts, ka atbildīgajām valsts iestādēm ir jādara viss iespējamais, lai paātrinātu izdzīvojušo izkāpšanu krastā, vienlaikus uzsverot, ka dažos gadījumos nepieciešamā koordinācija var izraisīt nenovēršamu kavēšanos. |
| --- | --- |

(10)

Jāatgādina, ka SAR konvencijā līgumslēdzējām pusēm ir noteikts pienākums piedalīties meklēšanas un glābšanas dienestu attīstīšanā un veikt steidzamus pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkurai personai, kas jūrā ir vai šķiet esam briesmās, tiek sniegta nepieciešamā palīdzība; attiecīgajām pusēm būtu jākoordinē savas darbības un jāsadarbojas, lai personas, kurām palīdz, varētu izkāpt krastā no kuģa, kas sniedz palīdzību, un tās tiktu nogādātas drošā vietā, tiklīdz tas ir praktiski iespējams. Saskaņā ar SJO Vadlīnijām par izturēšanos pret jūrā izglābtām personām, izvēloties drošu vietu izkāpšanai krastā, būtu jāņem vērā dažādi svarīgi faktori un katra gadījuma īpašie apstākļi. Attiecībā uz patvēruma meklētājiem un bēgļiem, kas izglābti jūrā, citastarp būtu jāņem vērā nepieciešamība izvairīties no izkāpšanas krastā teritorijās, kur tiktu apdraudēta to personu dzīvība un brīvība, kuras apgalvo, ka pamatoti baidās no vajāšanas. Turklāt SJO vadlīnijās ir noteikts, ka atbildīgajām valsts iestādēm ir jādara viss iespējamais, lai paātrinātu izdzīvojušo izkāpšanu krastā, vienlaikus uzsverot, ka dažos gadījumos nepieciešamā koordinācija var izraisīt nenovēršamu kavēšanos.

| (11) | NVO kuģu regulāra klātbūtne Vidusjūrā, veicot meklēšanas un glābšanas darbības, rada īpašas operatīvas vajadzības pēc pastiprinātas koordinācijas un sadarbības starp kuģiem, kas pārvadā izglābtās personas, un valsts iestādēm, un dalībvalstis tas skar dažādos veidos: dažas dalībvalstis koordinē meklēšanas un glābšanas operācijas; dažas uzņem izglābtās personas, kuras izkāpj krastā to teritorijā; dažās dalībvalstīs ir juridiski reģistrētas nevalstiskās organizācijas; un citas ir tās, ar kuru karogiem kuģo meklēšanas un glābšanas darbībās izmantotie kuģi. |
| --- | --- |

(11)

NVO kuģu regulāra klātbūtne Vidusjūrā, veicot meklēšanas un glābšanas darbības, rada īpašas operatīvas vajadzības pēc pastiprinātas koordinācijas un sadarbības starp kuģiem, kas pārvadā izglābtās personas, un valsts iestādēm, un dalībvalstis tas skar dažādos veidos: dažas dalībvalstis koordinē meklēšanas un glābšanas operācijas; dažas uzņem izglābtās personas, kuras izkāpj krastā to teritorijā; dažās dalībvalstīs ir juridiski reģistrētas nevalstiskās organizācijas; un citas ir tās, ar kuru karogiem kuģo meklēšanas un glābšanas darbībās izmantotie kuģi.

| (12) | Privāti kuģi, kas piedalās glābšanas pasākumos Vidusjūrā, ir iesaistīti sarežģītās un bieži vien atkārtotās meklēšanas un glābšanas operācijās, kuras var skart no kuģu ietilpības viedokļa lielu skaitu cilvēku un kurās no glābšanas līdz izkāpšanai krastā ir iesaistīts plašs dalībnieku loks. Tāpēc no sabiedriskās kārtības, t. sk. drošības viedokļa šiem kuģiem jābūt pienācīgi reģistrētiem un pienācīgi aprīkotiem saskaņā ar attiecīgajām drošības un veselības aizsardzības prasībām, kas attiecināmas uz šādām darbībām, lai tie neapdraudētu apkalpi vai izglābtās personas. Šīm darbībām jānotiek koordinētā sistēmā, un sadarbība un koordinācija starp privātajiem operatoriem un valstu iestādēm ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

(12)

Privāti kuģi, kas piedalās glābšanas pasākumos Vidusjūrā, ir iesaistīti sarežģītās un bieži vien atkārtotās meklēšanas un glābšanas operācijās, kuras var skart no kuģu ietilpības viedokļa lielu skaitu cilvēku un kurās no glābšanas līdz izkāpšanai krastā ir iesaistīts plašs dalībnieku loks. Tāpēc no sabiedriskās kārtības, t. sk. drošības viedokļa šiem kuģiem jābūt pienācīgi reģistrētiem un pienācīgi aprīkotiem saskaņā ar attiecīgajām drošības un veselības aizsardzības prasībām, kas attiecināmas uz šādām darbībām, lai tie neapdraudētu apkalpi vai izglābtās personas. Šīm darbībām jānotiek koordinētā sistēmā, un sadarbība un koordinācija starp privātajiem operatoriem un valstu iestādēm ir jāuzlabo.

| (13) | Izglābto cilvēku izkāpšana krastā piekrastes dalībvalstīs tieši ietekmē to migrācijas pārvaldības sistēmas un rada pastiprinātu un tiešu spiedienu uz šo valstu migrācijas un patvēruma sistēmām, tostarp uz to uzņemšanas un apstrādes spējām. |
| --- | --- |

(13)

Izglābto cilvēku izkāpšana krastā piekrastes dalībvalstīs tieši ietekmē to migrācijas pārvaldības sistēmas un rada pastiprinātu un tiešu spiedienu uz šo valstu migrācijas un patvēruma sistēmām, tostarp uz to uzņemšanas un apstrādes spējām.

| (14) | Papildus citām iniciatīvām Komisija 2017. gada 4. jūlijā pieņēma “Rīcības plānu par pasākumiem Itālijas atbalstam, spiediena mazināšanai Vidusjūras centrālās daļas maršrutā un solidaritātes palielināšanai”, kas ietvēra rīcības kodeksu NVO, kuras veic meklēšanas un glābšanas darbības Vidusjūrā, kuru izstrādāja Itālija, apspriežoties ar Komisiju un pamatojoties uz dialogu ar NVO. |
| --- | --- |

(14)

Papildus citām iniciatīvām Komisija 2017. gada 4. jūlijā pieņēma “Rīcības plānu par pasākumiem Itālijas atbalstam, spiediena mazināšanai Vidusjūras centrālās daļas maršrutā un solidaritātes palielināšanai”, kas ietvēra rīcības kodeksu NVO, kuras veic meklēšanas un glābšanas darbības Vidusjūrā, kuru izstrādāja Itālija, apspriežoties ar Komisiju un pamatojoties uz dialogu ar NVO.

| (15) | Papildus līdz šim īstenotajiem koordinācijas centieniem, tostarp ES jūras operācijas Sophia izveidotā kopīgas informētības un konfliktu novēršanas Vidusjūras reģionā (SHADE MED) foruma ietvaros, joprojām ir jāpievēršas meklēšanas un glābšanas prakses specifikai, kas ir izveidojusies Vidusjūras reģionā pēdējo gadu laikā, un jāizveido strukturētāka, uzticamāka un ilgtspējīgāka sistēma saskaņā ar ES kompetencēm un attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. Šajā sistēmā būtu jāparedz konkrēti dalībvalstu solidaritātes noteikumi un jārisina vajadzība pēc pastiprinātas sadarbības, sevišķi starp karoga un piekrastes dalībvalstīm. Ir nepieciešama arī sadarbība ar privātām struktūrām, kurām pieder kuģi vai kuras tos ekspluatē, lai veiktu meklēšanas un glābšanas darbības un nogādātu izglābtos cilvēkus ES teritorijā; šādas sistēmas mērķim vajadzētu būt arī sniegt atbilstošu informāciju par šo struktūru darbībām un administratīvo uzbūvi saskaņā ar proporcionalitātes principu un ES Pamattiesību hartu un uzlabot drošību saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem tiesību aktiem visu uz kuģiem esošo personu interesēs. |
| --- | --- |

(15)

Papildus līdz šim īstenotajiem koordinācijas centieniem, tostarp ES jūras operācijas Sophia izveidotā kopīgas informētības un konfliktu novēršanas Vidusjūras reģionā (SHADE MED) foruma ietvaros, joprojām ir jāpievēršas meklēšanas un glābšanas prakses specifikai, kas ir izveidojusies Vidusjūras reģionā pēdējo gadu laikā, un jāizveido strukturētāka, uzticamāka un ilgtspējīgāka sistēma saskaņā ar ES kompetencēm un attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. Šajā sistēmā būtu jāparedz konkrēti dalībvalstu solidaritātes noteikumi un jārisina vajadzība pēc pastiprinātas sadarbības, sevišķi starp karoga un piekrastes dalībvalstīm. Ir nepieciešama arī sadarbība ar privātām struktūrām, kurām pieder kuģi vai kuras tos ekspluatē, lai veiktu meklēšanas un glābšanas darbības un nogādātu izglābtos cilvēkus ES teritorijā; šādas sistēmas mērķim vajadzētu būt arī sniegt atbilstošu informāciju par šo struktūru darbībām un administratīvo uzbūvi saskaņā ar proporcionalitātes principu un ES Pamattiesību hartu un uzlabot drošību saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem tiesību aktiem visu uz kuģiem esošo personu interesēs.

| (16) | Komisija izveidos starpdisciplīnu kontaktgrupu, kurā dalībvalstīm sadarboties un koordinēt pasākumus, lai īstenotu šo ieteikumu. Šī grupa sagatavos pārskatu par valstu noteikumiem un praksi, apzinās gūto pieredzi, izvērtēs iespēju izveidot uzlabotus līdzekļus sadarbībai starp karoga valstīm un piekrastes valstīm attiecībā uz to uzdevumiem un pienākumiem un izstrādās paraugpraksi, kas atspoguļotu vajadzības, kuras izriet no meklēšanas un glābšanas operāciju attīstības pēdējo gadu laikā. Tā regulāri sadarbosies ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ES aģentūrām, sevišķi Frontex, un nepieciešamības gadījumā ar nevalstiskajām organizācijām, kas veic meklēšanas un glābšanas darbības Vidusjūrā, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un starptautiskajām organizācijām, piemēram, SJO, lai apmainītos ar zināšanām un nodrošinātu, ka darbības atbilst starptautiskajam tiesiskajam un operatīvajam regulējumam. Dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai visa attiecīgā informācija par šā ieteikuma īstenošanu. Kontaktgrupa uzraudzīs ieteikuma īstenošanu un reizi gadā iesniegs ziņojumu Komisijai. |
| --- | --- |

(16)

Komisija izveidos starpdisciplīnu kontaktgrupu, kurā dalībvalstīm sadarboties un koordinēt pasākumus, lai īstenotu šo ieteikumu. Šī grupa sagatavos pārskatu par valstu noteikumiem un praksi, apzinās gūto pieredzi, izvērtēs iespēju izveidot uzlabotus līdzekļus sadarbībai starp karoga valstīm un piekrastes valstīm attiecībā uz to uzdevumiem un pienākumiem un izstrādās paraugpraksi, kas atspoguļotu vajadzības, kuras izriet no meklēšanas un glābšanas operāciju attīstības pēdējo gadu laikā. Tā regulāri sadarbosies ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ES aģentūrām, sevišķi Frontex, un nepieciešamības gadījumā ar nevalstiskajām organizācijām, kas veic meklēšanas un glābšanas darbības Vidusjūrā, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un starptautiskajām organizācijām, piemēram, SJO, lai apmainītos ar zināšanām un nodrošinātu, ka darbības atbilst starptautiskajam tiesiskajam un operatīvajam regulējumam. Dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai visa attiecīgā informācija par šā ieteikuma īstenošanu. Kontaktgrupa uzraudzīs ieteikuma īstenošanu un reizi gadā iesniegs ziņojumu Komisijai.

| (17) | Komisija pēc nepieciešamības ņems vērā kontaktgrupas darbu un šā ieteikuma īstenošanu, izstrādājot Eiropas patvēruma un migrācijas pārvaldības stratēģiju un ikgadējos migrācijas pārvaldības ziņojumus, kas paredzēti patvēruma un migrācijas pārvaldības regulā. Uz šā pamata Komisija vajadzības gadījumā arī izvērtēs un ieteiks turpmākās iniciatīvas. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pēc nepieciešamības ņems vērā kontaktgrupas darbu un šā ieteikuma īstenošanu, izstrādājot Eiropas patvēruma un migrācijas pārvaldības stratēģiju un ikgadējos migrācijas pārvaldības ziņojumus, kas paredzēti patvēruma un migrācijas pārvaldības regulā. Uz šā pamata Komisija vajadzības gadījumā arī izvērtēs un ieteiks turpmākās iniciatīvas.

| (18) | Šis ieteikums neskar ne sadarbības pienākumus, ne citas saistības, kas izriet no attiecīgajiem starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem, |
| --- | --- |

(18)

Šis ieteikums neskar ne sadarbības pienākumus, ne citas saistības, kas izriet no attiecīgajiem starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Lai samazinātu bojāgājušo skaitu jūrā, ievērotu kuģošanas drošību un nodrošinātu efektīvu migrācijas pārvaldību saskaņā ar attiecīgajām juridiskajām saistībām, dalībvalstīm būtu savstarpēji jāsadarbojas attiecībā uz darbībām, ko meklēšanas un glābšanas nolūkā veic privāti kuģi vai privāti ekspluatēti kuģi.
  Proti, karoga un piekrastes dalībvalstīm būtu regulāri un savlaicīgi jāapmainās ar informāciju par kuģiem, kas iesaistīti konkrētās glābšanas operācijās, un struktūrām, kas tās ekspluatē vai kam tās pieder, saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu un persondatu aizsardzību. |
| --- | --- |

1.

Proti, karoga un piekrastes dalībvalstīm būtu regulāri un savlaicīgi jāapmainās ar informāciju par kuģiem, kas iesaistīti konkrētās glābšanas operācijās, un struktūrām, kas tās ekspluatē vai kam tās pieder, saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu un persondatu aizsardzību.

| 2. | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju, jo īpaši ar tās kontaktgrupas starpniecību, sadarbojoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp attiecīgā gadījumā ar privātām struktūrām, kam pieder kuģi vai kas tos ekspluatē, lai veiktu meklēšanas un glābšanas darbības, nolūkā apzināt paraugpraksi un veikt nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu:






  a) | lielāku drošību jūrā un |
| --- | --- | --- |

2.

a)

lielāku drošību jūrā un

| b) | visas tās informācijas pieejamību kompetentajām iestādēm, kas tām vajadzīga, lai uzraudzītu un pārbaudītu atbilstību jūras drošības standartiem, kā arī attiecīgajiem migrācijas pārvaldības noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

visas tās informācijas pieejamību kompetentajām iestādēm, kas tām vajadzīga, lai uzraudzītu un pārbaudītu atbilstību jūras drošības standartiem, kā arī attiecīgajiem migrācijas pārvaldības noteikumiem.

| 3. | Dalībvalstīm vismaz reizi gadā – līdz nākamā gada 31. martam – būtu jāsniedz Komisijai visa attiecīgā informācija par šā ieteikuma īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Ylva JOHANSSON

---

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/26

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2020/1366

(2020. gada 23. septembris)

par ES mehānismu sagatavotībai ar migrāciju saistītām krīzēm un to pārvaldībai

(Migrācijas sagatavotības un krīzes plāns)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | 2015. gada bēgļu krīze atklāja nepilnības un trūkumus ES un valstu migrācijas krīžu pārvaldības sistēmās, kā arī pieejamu spēju un instrumentu trūkumu tajās dalībvalstīs, kuras visvairāk izjūt spiedienu. Krīze atklāja nepieciešamību vienlaicīgi rīkoties vairākās jomās – izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešās valstīs, pie ES ārējām robežām un citās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu. |
| --- | --- |

(1)

2015. gada bēgļu krīze atklāja nepilnības un trūkumus ES un valstu migrācijas krīžu pārvaldības sistēmās, kā arī pieejamu spēju un instrumentu trūkumu tajās dalībvalstīs, kuras visvairāk izjūt spiedienu. Krīze atklāja nepieciešamību vienlaicīgi rīkoties vairākās jomās – izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešās valstīs, pie ES ārējām robežām un citās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu.

| (2) | Pasākumi, ko Savienība un dalībvalstis veica pēc 2015. gada bēgļu krīzes, bija vērsti uz dažādām politikas, likumdošanas, darbības un finanšu vajadzībām, un to mērķis bija uzlabot migrācijas pārvaldības ilgtspēju. Šie bezprecedenta centieni, kas saistīti ar pasākumiem valstu, starptautiskā un ES līmenī, veicināja neatbilstīgu ieceļotāju skaita secīgu samazināšanos gadu no gada, galu galā 2019. gadā sasniedzot zemāko līmeni sešu gadu laikā. |
| --- | --- |

(2)

Pasākumi, ko Savienība un dalībvalstis veica pēc 2015. gada bēgļu krīzes, bija vērsti uz dažādām politikas, likumdošanas, darbības un finanšu vajadzībām, un to mērķis bija uzlabot migrācijas pārvaldības ilgtspēju. Šie bezprecedenta centieni, kas saistīti ar pasākumiem valstu, starptautiskā un ES līmenī, veicināja neatbilstīgu ieceļotāju skaita secīgu samazināšanos gadu no gada, galu galā 2019. gadā sasniedzot zemāko līmeni sešu gadu laikā.

| (3) | Tomēr situācija pie ārējām robežām joprojām ir ļoti nestabila, un ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai labāk sagatavotos iespējamām liela mēroga migrācijas krīzēm. Turklāt migranti, kas neatļauti pārvietojas un iesniedz patvēruma pieteikumus vairākās dalībvalstīs, var radīt smagu slogu valstu patvēruma sistēmām. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr situācija pie ārējām robežām joprojām ir ļoti nestabila, un ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai labāk sagatavotos iespējamām liela mēroga migrācijas krīzēm. Turklāt migranti, kas neatļauti pārvietojas un iesniedz patvēruma pieteikumus vairākās dalībvalstīs, var radīt smagu slogu valstu patvēruma sistēmām.

| (4) | Lai izvairītos no šķietami nekontrolētu migrācijas plūsmu rašanās, kas ienāktu ES tāpat kā 2015. gadā, un lai nodrošinātu valstu migrācijas sistēmu efektīvu darbību, ir nepieciešams konsolidēt līdz šim izveidoto operatīvo sadarbību, izveidojot sistēmu, kas atbalsta attiecīgo tiesību aktu koordinētāku izmantošanu. Šādas sistēmas izveide būtiski palīdzētu nodrošināt, ka dalībvalstis un Savienība veido noturību, kas vajadzīga, lai efektīvi risinātu jebkāda veida migrācijas krīzes. Turklāt būtu regulāri jāuzrauga migrācijas situācija, lai, kad vien iespējams, varētu pieņemt lēmumus, pamatojoties uz pilnīgu situācijas attēlu. Šim procesam būtu jābalstās uz pieredzi, kas pēc 2015. gada bēgļu krīzes gūta, pārraugot migrācijas situāciju, tostarp Padomes integrētā krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānisma attiecīgās aktivizācijas rezultātā izdodot integrētos situācijas apzināšanās un analīzes (ISAA) ziņojumus. |
| --- | --- |

(4)

Lai izvairītos no šķietami nekontrolētu migrācijas plūsmu rašanās, kas ienāktu ES tāpat kā 2015. gadā, un lai nodrošinātu valstu migrācijas sistēmu efektīvu darbību, ir nepieciešams konsolidēt līdz šim izveidoto operatīvo sadarbību, izveidojot sistēmu, kas atbalsta attiecīgo tiesību aktu koordinētāku izmantošanu. Šādas sistēmas izveide būtiski palīdzētu nodrošināt, ka dalībvalstis un Savienība veido noturību, kas vajadzīga, lai efektīvi risinātu jebkāda veida migrācijas krīzes. Turklāt būtu regulāri jāuzrauga migrācijas situācija, lai, kad vien iespējams, varētu pieņemt lēmumus, pamatojoties uz pilnīgu situācijas attēlu. Šim procesam būtu jābalstās uz pieredzi, kas pēc 2015. gada bēgļu krīzes gūta, pārraugot migrācijas situāciju, tostarp Padomes integrētā krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānisma attiecīgās aktivizācijas rezultātā izdodot integrētos situācijas apzināšanās un analīzes (ISAA) ziņojumus.

| (5) | Lai stiprinātu Savienības un dalībvalstu noturību, visām ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstīm, izmantojot divpusējus kanālus, būtu jāturpina aktīvi iesaistīties konfliktu novēršanā un atrisināšanā, kā arī savstarpēji jābrīdina par iespējamu krīzi trešā valstī, kas varētu izraisīt migrācijas krīzi ES. Būtu jāizmanto visi attiecīgie ES instrumenti saskaņā ar to tiesisko regulējumu un galvenajiem mērķiem, lai atbalstītu partnervalstis spēju veidošanā un šādu krīžu risināšanā, pirms to ietekme sasniedz ES, vienlaikus pastiprinot migrācijas politikas mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Lai stiprinātu Savienības un dalībvalstu noturību, visām ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstīm, izmantojot divpusējus kanālus, būtu jāturpina aktīvi iesaistīties konfliktu novēršanā un atrisināšanā, kā arī savstarpēji jābrīdina par iespējamu krīzi trešā valstī, kas varētu izraisīt migrācijas krīzi ES. Būtu jāizmanto visi attiecīgie ES instrumenti saskaņā ar to tiesisko regulējumu un galvenajiem mērķiem, lai atbalstītu partnervalstis spēju veidošanā un šādu krīžu risināšanā, pirms to ietekme sasniedz ES, vienlaikus pastiprinot migrācijas politikas mērķus.

| (6) | Efektīva operatīvā reakcija uz migrācijas krīzi ir atkarīga no atsevišķu dalībvalstu sagatavotības un to spējas izvietot vajadzīgo aprīkojumu un piešķirt resursus, kā arī no koordinētas rīcības, ko atbalsta esošās Savienības struktūras. Turklāt visiem attiecīgajiem dalībniekiem ir ātri un efektīvi jāsadarbojas. Tādēļ efektīvs un savlaicīgs krīzes pārvaldības mehānisms balstās uz iepriekš izveidotām krīzes sadarbības procedūrām, kurās ir skaidri noteikti galveno dalībnieku uzdevumi un pienākumi valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Efektīva operatīvā reakcija uz migrācijas krīzi ir atkarīga no atsevišķu dalībvalstu sagatavotības un to spējas izvietot vajadzīgo aprīkojumu un piešķirt resursus, kā arī no koordinētas rīcības, ko atbalsta esošās Savienības struktūras. Turklāt visiem attiecīgajiem dalībniekiem ir ātri un efektīvi jāsadarbojas. Tādēļ efektīvs un savlaicīgs krīzes pārvaldības mehānisms balstās uz iepriekš izveidotām krīzes sadarbības procedūrām, kurās ir skaidri noteikti galveno dalībnieku uzdevumi un pienākumi valstu un Savienības līmenī.

| (7) | Ir nepieciešams strukturēts migrācijas pārvaldības mehānisms ar reāllaika pārraudzību, agrīno brīdināšanu un centralizētu, koordinētu ES reakciju, lai visās ES iestādēs un aģentūrās sadarbībā ar dalībvalstīm pēc vajadzības mobilizētu struktūras, instrumentus, cilvēkresursus un finanšu resursus . |
| --- | --- |

(7)

Ir nepieciešams strukturēts migrācijas pārvaldības mehānisms ar reāllaika pārraudzību, agrīno brīdināšanu un centralizētu, koordinētu ES reakciju, lai visās ES iestādēs un aģentūrās sadarbībā ar dalībvalstīm pēc vajadzības mobilizētu struktūras, instrumentus, cilvēkresursus un finanšu resursus .

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1896 (1) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi ir noteikta Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (Frontex) un dalībvalstu kompetento iestāžu kopīgā atbildība par Eiropas integrētās robežu pārvaldības īstenošanu. Ir arī jānodrošina situācijas apzināšanās un integrēta plānošana Eiropas integrētajai robežu pārvaldībai, tostarp ārkārtas rīcības plānošana. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1896 (1) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi ir noteikta Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (Frontex) un dalībvalstu kompetento iestāžu kopīgā atbildība par Eiropas integrētās robežu pārvaldības īstenošanu. Ir arī jānodrošina situācijas apzināšanās un integrēta plānošana Eiropas integrētajai robežu pārvaldībai, tostarp ārkārtas rīcības plānošana.

| (9) | Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna pamatprincipiem vajadzētu būt šādiem: prognozēšana, solidaritāte un taisnīga atbildības sadale, koordinācija, savlaicīga reaģēšana un elastīga resursu piešķiršana. |
| --- | --- |

(9)

Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna pamatprincipiem vajadzētu būt šādiem: prognozēšana, solidaritāte un taisnīga atbildības sadale, koordinācija, savlaicīga reaģēšana un elastīga resursu piešķiršana.

| (10) | Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna galvenais mērķis ir nodrošināt situācijas apzināšanos un labāku sagatavotību, no vienas puses, un efektīvu pārvaldību un savlaicīgu reaģēšanu, no otras puses. |
| --- | --- |

(10)

Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna galvenais mērķis ir nodrošināt situācijas apzināšanos un labāku sagatavotību, no vienas puses, un efektīvu pārvaldību un savlaicīgu reaģēšanu, no otras puses.

| (11) | Migrācijas sagatavotības un krīzes plānam būtu jānodrošina operatīva sistēma migrācijas plūsmu un migrācijas situāciju pārraudzībai un prognozēšanai, noturības veidošanai, kā arī koordinētas reakcijas organizēšanai migrācijas krīzes gadījumā. Šie mērķi atspoguļo divus galvenos posmus, kas izklāstīti migrācijas sagatavotības un krīzes plānā, proti, pārraudzību un sagatavotību, no vienas puses, un krīžu pārvaldību, no otras puses. |
| --- | --- |

(11)

Migrācijas sagatavotības un krīzes plānam būtu jānodrošina operatīva sistēma migrācijas plūsmu un migrācijas situāciju pārraudzībai un prognozēšanai, noturības veidošanai, kā arī koordinētas reakcijas organizēšanai migrācijas krīzes gadījumā. Šie mērķi atspoguļo divus galvenos posmus, kas izklāstīti migrācijas sagatavotības un krīzes plānā, proti, pārraudzību un sagatavotību, no vienas puses, un krīžu pārvaldību, no otras puses.

| (12) | Migrācijas sagatavotības un krīzes plānā migrācijas krīze būtu jādefinē kā jebkura situācija vai norise, kas notiek ES vai trešā valstī un kas skar jebkuras dalībvalsts patvēruma, migrācijas vai robežu pārvaldības sistēmu un rada tai īpašu slogu vai kam ir šāds potenciāls. Tas ietver un pārsniedz apstākļus, kas noteikti 1. panta 2. punktā priekšlikumā regulai par krīzes un nepārvaramas varas situāciju risināšanu migrācijas un patvēruma jomā, vai apstākļus, kas noteikti 2. panta w) punktā priekšlikumā regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību. |
| --- | --- |

(12)

Migrācijas sagatavotības un krīzes plānā migrācijas krīze būtu jādefinē kā jebkura situācija vai norise, kas notiek ES vai trešā valstī un kas skar jebkuras dalībvalsts patvēruma, migrācijas vai robežu pārvaldības sistēmu un rada tai īpašu slogu vai kam ir šāds potenciāls. Tas ietver un pārsniedz apstākļus, kas noteikti 1. panta 2. punktā priekšlikumā regulai par krīzes un nepārvaramas varas situāciju risināšanu migrācijas un patvēruma jomā, vai apstākļus, kas noteikti 2. panta w) punktā priekšlikumā regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību.

| (13) | Migrācijas sagatavotības un krīzes plāns atbilst izveidotajiem ES krīzes pārvaldības mehānismiem un papildina tos, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismam (UCPM), tostarp tā Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram (ERCC), Padomes integrētajiem krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismiem, Komisijas ARGUS un EĀDD krīzes reaģēšanas mehānismam (CRM), kurus var aktivizēt vienlaicīgi vai pēc tam, kad krīzes pārvaldības posmā ir aktivizēts migrācijas sagatavotības un krīzes plāns. Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna mērķis ir atbalstīt šo vispārējo krīzes mehānismu mijiedarbību un sadarbību, nodrošinot, ka tiem tiek sniegta atjaunināta informācija par krīzes situāciju. |
| --- | --- |

(13)

Migrācijas sagatavotības un krīzes plāns atbilst izveidotajiem ES krīzes pārvaldības mehānismiem un papildina tos, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismam (UCPM), tostarp tā Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram (ERCC), Padomes integrētajiem krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismiem, Komisijas ARGUS un EĀDD krīzes reaģēšanas mehānismam (CRM), kurus var aktivizēt vienlaicīgi vai pēc tam, kad krīzes pārvaldības posmā ir aktivizēts migrācijas sagatavotības un krīzes plāns. Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna mērķis ir atbalstīt šo vispārējo krīzes mehānismu mijiedarbību un sadarbību, nodrošinot, ka tiem tiek sniegta atjaunināta informācija par krīzes situāciju.

| (14) | Lai gan migrācijas sagatavotības un krīzes plāna pamatā ir attiecīgie spēkā esošie tiesību akti, tas ir arī paredzēts, lai atbalstītu Komisijas ierosināto jauno instrumentu īstenošanu, tostarp regula par patvērumu un migrācijas pārvaldību un regula par krīzes un nepārvaramas varas situāciju risināšanu migrācijas un patvēruma jomā. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan migrācijas sagatavotības un krīzes plāna pamatā ir attiecīgie spēkā esošie tiesību akti, tas ir arī paredzēts, lai atbalstītu Komisijas ierosināto jauno instrumentu īstenošanu, tostarp regula par patvērumu un migrācijas pārvaldību un regula par krīzes un nepārvaramas varas situāciju risināšanu migrācijas un patvēruma jomā.

| (15) | Pārraudzības un sagatavotības posmā migrācijas sagatavotības un krīzes plānā būtu jāparedz vairāki pasākumi, kas nodrošina regulāru situācijas apzināšanos un agrīnu brīdināšanu/prognozēšanu, kā arī palīdz sagatavot ikgadējo migrācijas pārvaldības ziņojumu, ko Komisija izdod saskaņā ar priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 6. pantu. Situācijas apzināšanās, kas paredzēta migrācijas sagatavotības un krīzes plānā, cita starpā varētu ļaut Padomes prezidentvalstij migrācijas krīžu gadījumā IPCR aktivizēt mazāk, nekā tas notiek pašlaik. Krīzes pārvaldības posmā migrācijas sagatavotības un krīzes plānam būtu jānodrošina, ka visiem dalībniekiem ir pieejama atjaunināta visaptveroša informācija par migrācijas situāciju, kas ļauj laikus pieņemt lēmumus, un ka minēto lēmumu īstenošana tiek pienācīgi pārraudzīta un koordinēta. |
| --- | --- |

(15)

Pārraudzības un sagatavotības posmā migrācijas sagatavotības un krīzes plānā būtu jāparedz vairāki pasākumi, kas nodrošina regulāru situācijas apzināšanos un agrīnu brīdināšanu/prognozēšanu, kā arī palīdz sagatavot ikgadējo migrācijas pārvaldības ziņojumu, ko Komisija izdod saskaņā ar priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 6. pantu. Situācijas apzināšanās, kas paredzēta migrācijas sagatavotības un krīzes plānā, cita starpā varētu ļaut Padomes prezidentvalstij migrācijas krīžu gadījumā IPCR aktivizēt mazāk, nekā tas notiek pašlaik. Krīzes pārvaldības posmā migrācijas sagatavotības un krīzes plānam būtu jānodrošina, ka visiem dalībniekiem ir pieejama atjaunināta visaptveroša informācija par migrācijas situāciju, kas ļauj laikus pieņemt lēmumus, un ka minēto lēmumu īstenošana tiek pienācīgi pārraudzīta un koordinēta.

| (16) | Lai īstenotu migrācijas sagatavotības un krīzes plānu, dalībvalstīm, Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (Frontex), Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai drošības un tiesiskuma jomā (eu-LISA) un Pamattiesību aģentūrai (FRA) būtu jāsadarbojas ES migrācijas sagatavotības un krīzes pārvaldības tīklā (“tīkls”). Tīkla galvenajam mērķim vajadzētu būt nodrošināt pienācīgu tādas informācijas apmaiņu, kas attiecas uz diviem migrācijas sagatavotības un krīzes plāna posmiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai īstenotu migrācijas sagatavotības un krīzes plānu, dalībvalstīm, Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (Frontex), Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai drošības un tiesiskuma jomā (eu-LISA) un Pamattiesību aģentūrai (FRA) būtu jāsadarbojas ES migrācijas sagatavotības un krīzes pārvaldības tīklā (“tīkls”). Tīkla galvenajam mērķim vajadzētu būt nodrošināt pienācīgu tādas informācijas apmaiņu, kas attiecas uz diviem migrācijas sagatavotības un krīzes plāna posmiem.

| (17) | Šim tīklam būtu jāatbalsta migrācijas plūsmu pārraudzība un prognozēšana, jāpalielina noturība un jāuzlabo tehniskā koordinācija reaģēšanai krīzes gadījumā, pilnībā ievērojot spēkā esošos tiesību aktus un vienlaikus izmantojot un papildinot esošos instrumentus. |
| --- | --- |

(17)

Šim tīklam būtu jāatbalsta migrācijas plūsmu pārraudzība un prognozēšana, jāpalielina noturība un jāuzlabo tehniskā koordinācija reaģēšanai krīzes gadījumā, pilnībā ievērojot spēkā esošos tiesību aktus un vienlaikus izmantojot un papildinot esošos instrumentus.

| (18) | Ja iespējams, arī attiecīgās trešās izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa valstis būtu ad hoc jāiesaista migrācijas sagatavotības un krīzes plāna darbībā. Šai iesaistei būtu jāveicina efektīva informācijas apmaiņa, kā arī pasākumi ar mērķi šajās valstīs nodrošināt pienācīgu situācijas apzināšanos par migrāciju un to pienācīgu reaģēšanu iespējamu krīžu gadījumā, |
| --- | --- |

(18)

Ja iespējams, arī attiecīgās trešās izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa valstis būtu ad hoc jāiesaista migrācijas sagatavotības un krīzes plāna darbībā. Šai iesaistei būtu jāveicina efektīva informācijas apmaiņa, kā arī pasākumi ar mērķi šajās valstīs nodrošināt pienācīgu situācijas apzināšanos par migrāciju un to pienācīgu reaģēšanu iespējamu krīžu gadījumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Lai sekmētu efektīvāku migrācijas pārvaldību, pārraugot un prognozējot migrācijas plūsmas, veidojot noturību un sagatavotību, kā arī organizējot reaģēšanu migrācijas krīzes gadījumā, dalībvalstīm, Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (Frontex), Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai drošības un tiesiskuma jomā (eu-LISA) un Pamattiesību aģentūrai (FRA) būtu jāsadarbojas
  “Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna”
  ietvaros. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šajā nolūkā dalībniekiem būtu jāsadarbojas ES migrācijas sagatavotības un krīzes pārvaldības mehānisma tīklā (“tīkls”), lai atbalstītu Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tīkla dalībniekiem, pilnībā ievērojot tiesību normas par to kompetenci un pienākumiem, būtu jānodrošina pienācīga apmaiņa ar informāciju, kas attiecas uz diviem migrācijas sagatavotības un krīzes plāna posmiem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna pirmajā posmā, kam būtu jābūt aktivizētam nepārtraukti un būtu jāturpinās otrajā posmā, dalībniekiem būtu jāsniedz savlaicīga un pietiekama informācija, lai nodrošinātu migrācijas aktuālās situācijas apzināšanos un agrīnu brīdināšanu / prognozēšanu, kā arī jāpalielina noturība, lai efektīvi risinātu jebkāda veida migrācijas krīzi. Otrais posms būtu piemērojams ikvienai tādai situācijai vai ikvienai tādai norisei ES vai trešā valstī, kura skar jebkuras dalībvalsts patvēruma, migrācijas vai robežu pārvaldības sistēmu un rada tai īpašu slogu vai kurai ir šāds potenciāls. Otrais posms ietver un pārsniedz apstākļus, kas noteikti 1. panta 2. punktā priekšlikumā regulai par krīzes un nepārvaramas varas situāciju risināšanu migrācijas un patvēruma jomā, vai apstākļus, kas noteikti 2. panta w) punktā priekšlikumā regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sadarbojoties tīklā, būtu jāizstrādā īstenošanas vadlīnijas, lai starp attiecīgajiem valsts un ES krīžu pārvaldības mehānismiem nodrošinātu efektīvu informācijas plūsmu, kas ir nepieciešama migrācijas sagatavotības un krīzes plāna darbībai. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lai uzsāktu tīkla darbību, dalībvalstīm, Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (Frontex), Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai drošības un tiesiskuma jomā (eu-LISA) un Pamattiesību aģentūrai (FRA) būtu jānorīko kontaktpunkti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontaktpunktiem būtu regulāri jāapmainās ar informāciju, jo īpaši tādēļ, lai palīdzētu Komisijai sagatavot periodiskus migrācijas pārvaldības ziņojumus, kā noteikts priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 6. panta 4. punktā, un situācijas ziņojumus, kā noteikts minētās regulas 6. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Saskaņā ar migrācijas pārvaldības ziņojumu un situācijas ziņojumu konstatējumiem dalībvalstīm būtu jāapspriež veicamie pasākumi. Šādām apspriedēm būtu jānotiek tehniskā, stratēģiskā un vajadzības gadījumā politiskā līmenī attiecīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās vai Padomē. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisijai, vienojoties ar dalībvalsti, kas saskaras ar migrācijas
  krīzes situāciju, kā tā minēta 4. ieteikumā, būtu jāinformē citi tīkla kontaktpunkti par situāciju, lai aktivizētu migrācijas sagatavotības un krīzes plāna krīzes posmu. Skartās dalībvalsts kontaktpunktam būtu nekavējoties jāsniedz Komisijas kontaktpunktam vajadzīgā informācija, kas norādīta pielikumā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Šādā krīzes situācijā kontaktpunktam būtu jāatbalsta Komisija, sniedzot vajadzīgo informāciju un norādījumus un koordinējot pasākumus, ar kuriem reaģē krīzes gadījumā. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Informācijas apmaiņai tīklā būtu jānotiek, izmantojot pieejamos saziņas kanālus, tostarp, ja iespējams,
  IPCR platformu ar tās īpašajām funkcijām un saskaņā ar iepriekš 5. ieteikumā minētajām īstenošanas vadlīnijām. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna abos posmos būtu jāievēro noteikumi par pārvaldību un darbplūsmu, kas paredzēti pielikumā. |
| --- | --- |

12.

Briselē, 2020. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Ylva JOHANSSON

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Šajā pielikumā ir noteikti principi, galvenie migrācijas sagatavotības un krīzes plāna dalībnieki un sīki aprakstīta tā darbība abos posmos.

1.   PRINCIPI UN DALĪBNIEKI ABOS POSMOS

Principi

Apzinot vajadzīgos pasākumus un piešķirot atbildību attiecīgajiem dalībniekiem, migrācijas sagatavotības un krīzes plānam būtu jādarbojas, pamatojoties uz šādiem principiem:

| i) | Prognozēšana: migrācijas situācija būtu regulāri jāpārrauga, un lēmumi būtu jāpieņem, pamatojoties uz pilnīgu un koordinētu situācijas attēlu, galvenokārt novēršanas nolūkā. |
| --- | --- |

i)

Prognozēšana: migrācijas situācija būtu regulāri jāpārrauga, un lēmumi būtu jāpieņem, pamatojoties uz pilnīgu un koordinētu situācijas attēlu, galvenokārt novēršanas nolūkā.

| ii) | Koordinācija: reaģējot uz krīzi, būtu jāizmanto pasākumi no visām attiecīgajām iekšpolitikas un ārpolitikas jomām un tie jāīsteno visiem iesaistītajiem dalībniekiem saskaņā ar koordinētu un visaptverošu pieeju. |
| --- | --- |

ii)

Koordinācija: reaģējot uz krīzi, būtu jāizmanto pasākumi no visām attiecīgajām iekšpolitikas un ārpolitikas jomām un tie jāīsteno visiem iesaistītajiem dalībniekiem saskaņā ar koordinētu un visaptverošu pieeju.

| iii) | Savlaicīga reaģēšana: pasākumi būtu jāveic, tiklīdz tie ir vajadzīgi, lai novērstu situācijas saasināšanos. |
| --- | --- |

iii)

Savlaicīga reaģēšana: pasākumi būtu jāveic, tiklīdz tie ir vajadzīgi, lai novērstu situācijas saasināšanos.

| iv) | Elastīga resursu piešķiršana: resursi būtu jāmobilizē ātri, attiecīgajiem dalībniekiem pilnībā izmantojot elastību, ko pieļauj dažādi finansēšanas instrumenti. |
| --- | --- |

iv)

Elastīga resursu piešķiršana: resursi būtu jāmobilizē ātri, attiecīgajiem dalībniekiem pilnībā izmantojot elastību, ko pieļauj dažādi finansēšanas instrumenti.

| v) | Solidaritāte un taisnīga atbildības sadale, kas noteikta priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 5. pantā. |
| --- | --- |

v)

Solidaritāte un taisnīga atbildības sadale, kas noteikta priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 5. pantā.

Dalībnieki

Abu migrācijas sagatavotības un krīzes plāna posmu īstenošanā ir iesaistīti šādi dalībnieki:

| — | dalībvalstis, tostarp to sadarbības koordinatori, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis, tostarp to sadarbības koordinatori,

| — | Padome, |
| --- | --- |

—

Padome,

| — | Eiropas Komisija, tostarp personāls, kas norīkots darbā uz vietas un ES delegācijās, kā arī Eiropas migrācijas sadarbības koordinatori (EMLO), |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, tostarp personāls, kas norīkots darbā uz vietas un ES delegācijās, kā arī Eiropas migrācijas sadarbības koordinatori (EMLO),

| — | Eiropas Ārējās darbības dienests, tostarp ES delegācijas, attiecīgās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas un operācijas, |
| --- | --- |

—

Eiropas Ārējās darbības dienests, tostarp ES delegācijas, attiecīgās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas un operācijas,

| — | ES aģentūras (EASO, Frontex, Eiropols, eu-LISA un FRA), tostarp to sadarbības koordinatori. |
| --- | --- |

—

ES aģentūras (EASO, Frontex, Eiropols, eu-LISA un FRA), tostarp to sadarbības koordinatori.

2.   PĀRRAUDZĪBAS UN SAGATAVOTĪBAS POSMS (1. POSMS)

a)   Mērķis

Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna mērķis pārraudzības un sagatavotības posmā ir atbalstīt spēkā esošo tiesību aktu koordinētāku izmantošanu, pastiprinot un veidojot kopīgu situācijas apzināšanos starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem, izstrādājot agrīnās brīdināšanas/prognozēšanas sistēmu ES līmenī un atbalstot vajadzīgās noturības veidošanu dalībvalstīs, lai efektīvi risinātu jebkāda veida migrācijas krīzes.

Mehānisma pirmajā posmā ir sasniedzami šādi galvenie mērķi:

| — | Informācijas apmaiņa par situācijas apzināšanos un agrīnā brīdināšana/prognozēšana. Savlaicīgai un pietiekami visaptverošai visu attiecīgo ieinteresēto personu izpratnei par notikumiem un jaunām tendencēm būtu jāļauj pārraudzīt situāciju un vajadzības gadījumā būt labi sagatavotiem koordinētai reaģēšanai. Jaunas problemātiskas un kritiskas situācijas būtu jāparedz savlaicīgi. Visiem dalībniekiem informācija un pierādījumi būtu jāievada agrīnās brīdināšanas/prognozes sistēmā, ko paredzēts izstrādāt ES līmenī. Komisijai būtu jākoordinē centieni izstrādāt šādu sistēmu, vienlaikus izmantojot pašlaik pieejamos un iespējamus turpmākos instrumentus. |
| --- | --- |

—

Informācijas apmaiņa par situācijas apzināšanos un agrīnā brīdināšana/prognozēšana. Savlaicīgai un pietiekami visaptverošai visu attiecīgo ieinteresēto personu izpratnei par notikumiem un jaunām tendencēm būtu jāļauj pārraudzīt situāciju un vajadzības gadījumā būt labi sagatavotiem koordinētai reaģēšanai. Jaunas problemātiskas un kritiskas situācijas būtu jāparedz savlaicīgi. Visiem dalībniekiem informācija un pierādījumi būtu jāievada agrīnās brīdināšanas/prognozes sistēmā, ko paredzēts izstrādāt ES līmenī. Komisijai būtu jākoordinē centieni izstrādāt šādu sistēmu, vienlaikus izmantojot pašlaik pieejamos un iespējamus turpmākos instrumentus.

| — | Atbalsts noturības veidošanā. Kopīgai izpratnei par situāciju, tās virzītājspēkiem un prognozēm būtu jāpalīdz dalībvalstīm koncentrēt centienus, lai uzlabotu savas spējas jaunas migrācijas krīzes gadījumā. |
| --- | --- |

—

Atbalsts noturības veidošanā. Kopīgai izpratnei par situāciju, tās virzītājspēkiem un prognozēm būtu jāpalīdz dalībvalstīm koncentrēt centienus, lai uzlabotu savas spējas jaunas migrācijas krīzes gadījumā.

b)   Pārvaldība

Komisijai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar EĀDD, būtu jāuzņemas vadošā loma pārraudzības un sagatavotības posmā, izmantojot visus savus resursus, tostarp Eiropas migrācijas sadarbības koordinatorus, Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centru (ERCC) un pieejamos līdzekļus, ievērojot attiecīgās pilnvaras, mērķus un procedūras. Komisijai būtu jāvada tīkls un jānodrošina tam sekretariāts, jāvāc informācija, jāsniedz vajadzīgie ziņojumi un jāpārrauga jebkura dalībnieka veikto pasākumu īstenošana.

Dalībvalstīm, ES aģentūrām un citiem dalībniekiem būtu jāatbalsta Komisija iepriekš minēto uzdevumu veikšanā, jo īpaši sniedzot savlaicīgu un precīzu informāciju, analīzi un prognozes, kā arī novērtējot savu sagatavotību un ārkārtas rīcības plānošanu.

Attiecīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās būtu jārīko vajadzīgās diskusijas tehniskā, stratēģiskā un vajadzības gadījumā politiskā līmenī, pieprasot pasākumus dalībvalstīs, pamatojoties uz konstatējumiem Komisijas ziņojumos, kas izdoti šajā migrācijas sagatavotības un krīzes plāna posmā.

Situācijās, kad Padome nolemj sniegt operatīvus secinājumus un ieteikumus, tīklam būtu jāatbalsta to īstenošana, apmainoties ar attiecīgo informāciju.

c)   Darbplūsma

Informācijas apmaiņa par situācijas apzināšanos un agrīnā brīdināšana/prognozēšana

Komisijai būtu regulāri, vismaz reizi ceturksnī, jāsasauc tīkla sanāksmes vai videokonferences. Šādu kontaktu biežumam vajadzētu būt atkarīgam no migrācijas situācijas nopietnības, kā arī no migrācijas un ārkārtas rīcības pārraudzībā konstatētajām problēmām.

Ja tas ir lietderīgi un iespējams, galveno izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešo valstu pārstāvji, kā arī galveno starptautisko partneru un ieinteresēto personu pārstāvji ad hoc kārtībā būtu jāaicina uz tīkla diskusijām, kas vērstas uz konkrētu migrācijas maršrutu, lai savlaicīgi un regulāri apmainītos ar informāciju par migrācijas plūsmām, kontrabandas darbībām un jebkādiem citiem faktoriem (tostarp ģeopolitiskajiem, veselības, vides, klimata, demogrāfiskajiem vai jebkuriem citiem sociālekonomiskajiem faktoriem), kas ietekmē ES patvērumu, migrāciju vai robežu pārvaldību. Kārtība, kādā notiek šāda informācijas apmaiņa, būtu jāizstrādā, apspriežoties ar attiecīgajām valstīm ar attiecīgo ES delegāciju starpniecību un ciešā sadarbībā ar EĀDD.

Sagatavotībai vajadzētu būt galvenajam elementam migrācijas dialogos ar trešām valstīm, jo īpaši ES kaimiņvalstīm, un tās mērķim vajadzētu būt saziņas kanālu izveidei un vietējo dalībnieku apzināšanai, kurus izmantot un ar kuriem sazināties krīzes gadījumā.

Ja iespējams, Komisijai sadarbībā ar EĀDD ad hoc kārtībā būtu jārīko īpašas videokonferences par katru migrācijas maršrutu ar galvenajām izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešām valstīm un jāpastiprina līdzīgas videokonferences, kādas tiek rīkotas pašlaik. Šajās videokonferencēs būtu jāiesaista visas pārējās ieinteresētās personas, kuras ir skartas vai ir nepārprotami ieinteresētas par pārvietošanos pa attiecīgo migrācijas maršrutu. Videokonferences struktūrai jābūt tādai, kas veicina būtiskas diskusijas ciešā sadarbībā ar ES delegācijām visu dalībnieku labā.

Visiem tīkla kontaktpunktiem būtu jāsniedz informācija, lai palīdzētu veidot vajadzīgo situācijas attēlu. Informācijas apmaiņa par situācijas apzināšanos ietver datus par migrācijas plūsmām, informāciju par uzņemšanas, patvēruma un robežu pārvaldības sistēmām, attiecīgām norisēm dalībvalstīs un trešās valstīs migrācijas jomā, agrīnos brīdinājumus/prognozēšanas paziņojumus, kā arī sadarbības pasākumus ar trešām valstīm. Visiem kontaktpunktiem būtu jāinformē par problēmām, trūkumiem un reaģēšanas darbībām uz vietas, lai veidotu vienotu situācijas attēlu ES līmenī. Tīkla precīzā darbība būtu sīki jāizklāsta standarta darbības procedūrās.

Tīklam būtu pilnībā jāizmanto pieejamie saziņas kanāli un platformas, tostarp, ja iespējams,
  IPCR platforma ar tās īpašajām funkcijām. Ja pieejamie instrumenti nebūs pietiekami, Komisija apsvērs iespēju uzlabot savas esošās platformas vai izveidot īpašu drošu platformu tīmeklī, kas nodrošinātu ātru informācijas apmaiņu tīklā.

Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisijai būtu jāsagatavo situācijas ziņojumi – migrācijas situācijas apzināšanās un analīzes (MISAA) ziņojumi, par kuru biežumu lēmis tīkls pārraudzības un sagatavotības posmā. MISAA ziņojuma pamatā vajadzētu būt integrētā situācijas apzināšanās un analīzes (ISAA) ziņojuma veidnei un metodikai, ko pašlaik izdod un izstrādā IPCR aktivizēšanas laikā saistībā ar 2015. gada bēgļu krīzi, un tas aizstās ISAA ziņojumu, ja prezidentvalsts minēto IPCR deaktivizēs. Ja iespējams, dalībniekiem būtu arī jāapmainās ar informāciju, kas saņemta no avotiem ārpus ES, tostarp no trešām valstīm un starptautiskajiem partneriem. MISAA ziņojumā būtu jāapzina tendences un, iespējams, jāietver agrīni brīdinājumi/prognozes par plūsmām, kuri ļautu brīdināt visus dalībniekus un dotu iespēju veikt korektīvos pasākumus. MISAA ziņojums būtu jādara pieejams tikai dalībniekiem, izmantojot IPCR platformu, pilnībā ievērojot noteikumus par piekļuvi šai platformai un attiecīgi iesaistot Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centru.

Dalībvalstīm būtu jāapspriež nepieciešamie pasākumi, kas jāveic, un secinājumi, kas identificēti MISAA ziņojumā. Dalībvalstu diskusijām būtu jānotiek tehniskā, stratēģiskā un vajadzības gadījumā politiskā līmenī attiecīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās vai Padomes sanāksmēs. Padome var sniegt operatīvus secinājumus un ieteikumus, pēc kuriem attiecīgajiem dalībniekiem ar tīkla atbalstu būtu jāveic turpmāki pasākumi.

Atbalsts noturības veidošanā

Pamatojoties uz migrācijas pārvaldības ziņojumiem un valstu stratēģijām, kas paredzēti priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 6. panta 4. un 6. punktā, un lai uzlabotu ES vispārējās migrācijas pārvaldības noturību, būtu jāizveido cikls ārkārtas rīcībai migrācijas jomā.

Saskaņā ar priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 6. panta 3. punktu dalībvalstis ievieš valsts stratēģijas, lai nodrošinātu pietiekamas spējas efektīvai patvēruma un migrācijas pārvaldībai, kas ietver informāciju par to, kā dalībvalstis īsteno minētajā regulā izklāstītos principus, un no tiem izrietošās juridiskās saistības valsts līmenī. Minētās stratēģijas ietver ārkārtas rīcības plānošanu valsts līmenī, vienlaikus ņemot vērā ārkārtas rīcības plānošanu saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp Regulas (ES) 2019/1896 8. panta 6. punktu un 9. panta 3., 5. un 6. punktu (Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra), un Eiropas integrētās robežu pārvaldības īstenošanu, kas noteikta minētajā regulā.

ES aģentūrām būtu jāziņo Komisijai par savām spējām un ārkārtas rīcības plāniem, kā arī par visiem citiem ziņojumiem, ko Komisija var izmantot šajā sakarā.

EĀDD būtu jāziņo par migrācijas ārējiem aspektiem un sadarbības pasākumiem ar izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešām valstīm.

Būtu jādod iespēja trešām valstīm par savām migrācijas stratēģijām un ārkārtas rīcības plāniem brīvprātīgā kārtā informēt Komisiju vai tīkla dalībniekus.

Pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju un saskaņā ar priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 6. panta 4. punktu, Komisija katru gadu iesniegs migrācijas pārvaldības ziņojumu, kurā izklāstīta migrācijas situācijas iespējamā attīstība un Savienības un dalībvalstu sagatavotība.

Dalībvalstīm attiecīgos forumos būtu jāapspriež Komisijas sagatavoto ikgadējo migrācijas pārvaldības ziņojumu konstatējumi.

Komisijai ar pārējo tīkla dalībnieku atbalstu būtu jāievieš sistēma, kā pārraudzīt turpmākos pasākumus, kas saistīti ar gada migrācijas pārvaldības ziņojumu konstatējumiem, un nākamā gada cikla ziņojumā būtu jāinformē par gūtajiem panākumiem un pašreizējo stāvokli.

3.   MIGRĀCIJAS KRĪZES PĀRVALDĪBAS POSMS (2. POSMS)

a)   Mērķis

Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna mērķis krīzes pārvaldības posmā ir atbalstīt ātru, efektīvu un koordinētu ES reakciju uz migrācijas krīzi, sniedzot savlaicīgu un atjauninātu informāciju ES lēmumu pieņēmējiem par progresējošo operatīvo situāciju, kā arī atbalstīt pārraudzību, koordināciju uz vietas un saziņu starp visiem dalībniekiem tehniskā līmenī.

b)   Pārvaldība

Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna krīzes pārvaldības posmā un kamēr nav aktivizēti vispārējie ES krīzes mehānismi (Savienības civilās aizsardzības mehānisms, integrētā krīzes situāciju politiskā reaģēšana, ARGUS un mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās), lai sasniegtu savu mērķi, migrācijas sagatavotības un krīzes plāns izmanto savu sistēmu, tostarp tīklu un ziņošanas mehānismu.

Tiklīdz vispārējie ES krīzes mehānismi būs aktivizēti saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām un mērķiem, būtu jānodrošina vispārējās krīzes pārvaldības loma, tostarp nepieciešamā koordinācija starp tiem.

Otrā posma aktivizēšanas laikā turpinās un tiek pastiprinātas pirmā posma darbības.

Komisijas aktivizētajam un vadītajam tīklam būtu jāatbalsta vispārējo ES krīzes mehānismu darbs. Atbalstam jo īpaši būtu jākoncentrējas uz situācijas apzināšanos, kas nepieciešama diskusijām un lēmumiem minētajos mehānismos, un uz pārraudzīšanu, kā attiecīgie dalībnieki tos īsteno. Šajā nolūkā tīklam būtu regulāri jātiekas videokonferencēs un jāapspriež visi to lēmumu operatīvie aspekti, kas pieņemti vispārējos ES krīzes mehānismos, un pēc tam jāatskaitās tiem.

Dalībvalstu krīzes pārvaldības centriem, ja tie ir aktivizēti, būtu jānodrošina atbilstīgs savienojums ar vispārējiem ES krīzes mehānismiem, tostarp UCPM un ERCC, kā arī jāatbalsta to kontaktpunkta darbība tīklā saskaņā ar 5. ieteikumā minētajām vadlīnijām.

Vajadzības gadījumā un papildinot sanāksmes, kas notiek Padomē saskaņā ar IPCR noteikumiem, varētu notikt papildu diskusijas attiecīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās vai Padomē, pamatojoties uz Komisijas situācijas ziņojumu konstatējumiem.

Katram dalībniekam būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, tostarp tie, kas uzskaitīti pie instrumentu kopuma d) apakšpunktā.

c)   Darbplūsma

| 1. | Migrācijas sagatavotības un krīzes plāna krīzes pārvaldības posmu var uzsākt Komisija, vienojoties ar dalībvalsti, kura saskaras ar migrācijas krīzes situāciju, kas minēta 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisijas kontaktpunktam būtu jāinformē citi tīkla kontaktpunkti (ES prezidentvalsts, dalībvalstis, Padome, EĀDD, ES aģentūras) par lēmumu krīzes pārvaldības posmā aktivizēt migrācijas sagatavotības un krīzes plānu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija nekavējoties pilnībā aktivizēs tīklu diennakts režīmā un sasauks steidzamu tīkla sanāksmi/videokonferenci, lai tehniskā līmenī risinātu šādus jautājumus:






  a) | informācijas apmaiņu par situāciju; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

informācijas apmaiņu par situāciju;

| b) | ātras, rezultatīvas un efektīvas reaģēšanas iespēju analīzi; |
| --- | --- |

b)

ātras, rezultatīvas un efektīvas reaģēšanas iespēju analīzi;

| c) | ziņojumu koordināciju publiskai saziņai atbilstoši esošajām struktūrām; |
| --- | --- |

c)

ziņojumu koordināciju publiskai saziņai atbilstoši esošajām struktūrām;

| d) | atbalsta koordināciju uz vietas. |
| --- | --- |

d)

atbalsta koordināciju uz vietas.

| 4. | Skartajai dalībvalstij būtu jāaktivizē savi ārkārtas pasākumi un jāveic sākotnējais vajadzību novērtējums, kas nekavējoties jādara zināms Komisijai un pārējiem tīkla dalībniekiem. Šajā sākotnējā novērtējumā jāiekļauj šāda informācija:






  a) | stāvoklis uz vietas, galvenie veicinošie faktori un prognozes, tostarp iespējamās sekas; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

stāvoklis uz vietas, galvenie veicinošie faktori un prognozes, tostarp iespējamās sekas;

| b) | pašreizējās materiālās, darbības un finansiālās spējas; |
| --- | --- |

b)

pašreizējās materiālās, darbības un finansiālās spējas;

| c) | ārkārtas pasākumu īstenošana; |
| --- | --- |

c)

ārkārtas pasākumu īstenošana;

| d) | materiālās, operatīvās un finansiālās vajadzības, ko norāda attiecīgie dalībnieki, tostarp citas dalībvalstis vai ES aģentūras. |
| --- | --- |

d)

materiālās, operatīvās un finansiālās vajadzības, ko norāda attiecīgie dalībnieki, tostarp citas dalībvalstis vai ES aģentūras.

| 5. | Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta ar tīkla starpniecību, Komisijai būtu jāinformē tīkls, jo īpaši par:






  a) | situācijas pārskatu, tostarp prognozēm un iespējamām sekām; ja iespējams, būtu jāiekļauj informācija no attiecīgajām trešām valstīm un par tām; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

situācijas pārskatu, tostarp prognozēm un iespējamām sekām; ja iespējams, būtu jāiekļauj informācija no attiecīgajām trešām valstīm un par tām;

| b) | krīzes skarto dalībvalstu un izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešo valstu pašreizējām spējām un ES un citu dalībvalstu pašreizējām spējām risināt krīzi; |
| --- | --- |

b)

krīzes skarto dalībvalstu un izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešo valstu pašreizējām spējām un ES un citu dalībvalstu pašreizējām spējām risināt krīzi;

| c) | pašreizējo ES un dalībvalstu palīdzības līmeni; |
| --- | --- |

c)

pašreizējo ES un dalībvalstu palīdzības līmeni;

| d) | trūkumu un vajadzību novērtējumu; |
| --- | --- |

d)

trūkumu un vajadzību novērtējumu;

| e) | iespējamo rīcību ES iestāžu, ES struktūru, ES aģentūru un dalībvalstu līmenī no turpmāk sniegtā instrumentu klāsta. |
| --- | --- |

e)

iespējamo rīcību ES iestāžu, ES struktūru, ES aģentūru un dalībvalstu līmenī no turpmāk sniegtā instrumentu klāsta.

Ja dalībvalsts ir iesniegusi pamatotu pieprasījumu saskaņā ar 2. panta 1. punktu vai 6. panta 1. punktu priekšlikumā regulai par krīzes un nepārvaramas varas situāciju risināšanu migrācijas un patvēruma jomā, ar tīkla starpniecību savākto informāciju var izmantot Komisijas veiktajai analīzei un darbībām, kas paredzētas minētā priekšlikuma 2. un 6. pantā.

Ja Komisija veic migrācijas situācijas novērtējumu dalībvalstī saskaņā ar priekšlikuma regulai par patvēruma un migrācijas pārvaldību 47. pantu, ar tīkla starpniecību savākto informāciju var izmantot minētā priekšlikuma 48. pantā paredzētajam Komisijas ziņojumam par migrācijas spiedienu.

Attiecībā uz civilās aizsardzības palīdzību koordinācija starp dalībvalstīm būtu jāveic ar Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centra starpniecību.

| 6. | Padomes prezidentvalsts varētu apsvērt vajadzību sasaukt Padomes ārkārtas sanāksmi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tīkls iesaistīsies vispārējo ES krīžu pārvaldības sistēmu darbā pēc to aktivizēšanas, nodrošinot situācijas apzināšanos un apmainoties ar informāciju, kas vajadzīga, lai tehniskā līmenī pārraudzītu vajadzīgo darbību īstenošanu, par ko panākta vienošanās saistībā ar šīm sistēmām. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Attiecīgajos valsts krīzes pārvaldības mehānismos, kas risina migrācijas jautājumus, IPCR vispārējās koordinācijas paspārnē būtu jānodrošina koordinācija dalībvalstīs, iesaistot visus attiecīgos valsts dalībniekus, panākot pilnīgu konsekvenci un saskaņotību ar migrācijas sagatavotības un krīzes plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ja tiek aktivizēts Savienības civilās aizsardzības mehānisms, Komisijas Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram (ERCC) būtu jānodrošina ārkārtas atbalsta ātra nosūtīšana pieprasījuma iesniedzējām dalībvalstīm un jādarbojas kā civilās aizsardzības palīdzības koordinācijas centram starp visām ES dalībvalstīm un citām valstīm, kas piedalās. Starp attiecīgajiem Komisijas dienestiem būtu jāizveido savienojums diennakts režīmā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Attiecīgā gadījumā un, ja iespējams, būtu jāizveido pastiprināts pārraudzības mehānisms trešās valstīs, norīkojot vai aktivizējot sadarbības koordinatorus no visiem dalībniekiem galvenajās tranzīta, izcelsmes un/vai galamērķa trešās valstīs. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Atkarībā no turpmāk minēto instrumentu kopumā uzskaitītajām vajadzībām būtu jāaktivizē citi krīzes mehānismi un instrumenti pa nozarēm. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tīkls krīzes laikā būtu pilnībā jāaktivizē diennakts režīmā. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ja IPCR tiks aktivizēts, regulāro migrācijas pārraudzību nodrošinās
  ISAA ziņojumi, kas aktivizācijas periodā aizstās MISAA ziņojumus. Ja IPCR netiks aktivizēts,
  MISAA ziņojumi, ko Komisija izdevusi migrācijas sagatavotības un krīzes plāna pirmajā posmā, tiks turpināti, pamatojoties uz attiecīgo dalībnieku sniegto informāciju, kas savākta ar tīkla starpniecību. |
| --- | --- |

13.

| 14. | MISAA/ISAA ziņojumi, ko Komisija sagatavojusi šajā migrācijas sagatavotības un krīzes plāna posmā, būtu jāapspriež attiecīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās vai Padomē. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Komisija pēc dalībvalsts(-u) lūguma vai pēc savas iniciatīvas var deaktivizēt migrācijas sagatavotības un krīzes plāna krīzes pārvaldības posmu, tiklīdz vairs nepastāv situācija, kas izraisīja krīzi, vai kad to uzskata par kontrolētu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Komisijai kopā ar Padomi, EĀDD un ES aģentūrām būtu jāorganizē pielāgota apmācība par procedūrām un instrumentiem, ko izmanto migrācijas krīzes situācijās, lai uzlabotu visa attiecīgā personāla zināšanas un gatavību. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Visiem dalībniekiem būtu regulāri jātrenē reakcija uz migrācijas krīzēm valstu un Eiropas līmenī un vajadzības gadījumā jāpārskata pašreizējais migrācijas sagatavotības un krīzes plāns, pamatojoties uz gūto pieredzi. |
| --- | --- |

17.

d)   Instrumentu kopums

Turpmāk minētie pasākumi veido instrumentu kopumu reaģēšanai uz migrācijas krīzi saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem.

Pasākumi izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa valstīs

| — | Papildus pašreizējai sadarbībai ar trešiem partneriem Komisija sadarbībā ar EĀDD, ES delegācijām un dalībvalstīm koordinē darbības ar galvenajām izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešām valstīm, īpašu uzmanību pievēršot ES kaimiņvalstīm, lai atbalstītu tās nolūkā vēl vairāk uzlabot to uzņemšanas spējas un labāk pārvaldīt migrācijas plūsmas, jo īpaši aizsargājot robežas un apkarojot migrantu kontrabandu, un uzlabotu sadarbību atgriešanas jomā. |
| --- | --- |

—

Papildus pašreizējai sadarbībai ar trešiem partneriem Komisija sadarbībā ar EĀDD, ES delegācijām un dalībvalstīm koordinē darbības ar galvenajām izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešām valstīm, īpašu uzmanību pievēršot ES kaimiņvalstīm, lai atbalstītu tās nolūkā vēl vairāk uzlabot to uzņemšanas spējas un labāk pārvaldīt migrācijas plūsmas, jo īpaši aizsargājot robežas un apkarojot migrantu kontrabandu, un uzlabotu sadarbību atgriešanas jomā.

| — | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un EĀDD nodrošina drošus papildu koridorus un pārmitināšanas shēmas attiecīgajās izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un EĀDD nodrošina drošus papildu koridorus un pārmitināšanas shēmas attiecīgajās izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa trešās valstīs.

| — | Komisija sadarbojas un nodrošina sinerģiju starp galvenajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši UNHCR un IOM) un galvenajām NVO, lai veiktu atbilstīgus papildu pasākumus attiecīgajā izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa valstī. |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbojas un nodrošina sinerģiju starp galvenajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši UNHCR un IOM) un galvenajām NVO, lai veiktu atbilstīgus papildu pasākumus attiecīgajā izcelsmes, tranzīta un/vai galamērķa valstī.

| — | Komisija, pamatojoties uz apzinātajām vajadzībām, pārskata un aktivizē finansējumu, kas pieejams no visiem attiecīgajiem (iekšējiem un ārējiem) finansēšanas instrumentiem, tostarp to ārkārtas pasākumu komponentiem, ja tie ir piemērojami saskaņā ar to tiesisko regulējumu un mērķiem. Lai novērstu ieilgušo migrācijas spiedienu, būtiska nozīme ir uz instrumentu resursu apvienošanu vērstai pieejai. |
| --- | --- |

—

Komisija, pamatojoties uz apzinātajām vajadzībām, pārskata un aktivizē finansējumu, kas pieejams no visiem attiecīgajiem (iekšējiem un ārējiem) finansēšanas instrumentiem, tostarp to ārkārtas pasākumu komponentiem, ja tie ir piemērojami saskaņā ar to tiesisko regulējumu un mērķiem. Lai novērstu ieilgušo migrācijas spiedienu, būtiska nozīme ir uz instrumentu resursu apvienošanu vērstai pieejai.

| — | Izņēmuma apstākļos Komisija pēta, vai ir pieejami papildu resursi, kas jāmobilizē, pamatojoties uz DFS noteikumiem, ja iepriekšminētais finansējums nav pietiekams. |
| --- | --- |

—

Izņēmuma apstākļos Komisija pēta, vai ir pieejami papildu resursi, kas jāmobilizē, pamatojoties uz DFS noteikumiem, ja iepriekšminētais finansējums nav pietiekams.

| — | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm apsver iespēju kopīgi izmantot finansējumu no ES un valstu budžetiem, kamēr nav pieņemts lēmums par tā turpināšanu nākamajā DFS periodā. |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm apsver iespēju kopīgi izmantot finansējumu no ES un valstu budžetiem, kamēr nav pieņemts lēmums par tā turpināšanu nākamajā DFS periodā.

| — | Attiecīgā gadījumā un ja iespējams, Komisija kopā ar spēkā esošajiem dalībvalstu pasākumiem izveido pastiprinātu pārraudzības mehānismu trešās valstīs, vienlaikus izmantojot arī īpašas videokonferences par katru migrācijas maršrutu, ja tās paredzētas saskaņā ar migrācijas sagatavotības un krīzes plānu, un norīkojot vai aktivizējot sadarbības koordinatorus galvenajās tranzīta, izcelsmes un/vai galamērķa trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā un ja iespējams, Komisija kopā ar spēkā esošajiem dalībvalstu pasākumiem izveido pastiprinātu pārraudzības mehānismu trešās valstīs, vienlaikus izmantojot arī īpašas videokonferences par katru migrācijas maršrutu, ja tās paredzētas saskaņā ar migrācijas sagatavotības un krīzes plānu, un norīkojot vai aktivizējot sadarbības koordinatorus galvenajās tranzīta, izcelsmes un/vai galamērķa trešās valstīs.

| — | Ja starp ES un trešo valsti ir noslēgts statusa nolīgums, Frontex izvieto robežu pārvaldības vienības, lai minētās trešās valsts attiecīgajām iestādēm palīdzētu kontrolēt savas robežas. |
| --- | --- |

—

Ja starp ES un trešo valsti ir noslēgts statusa nolīgums, Frontex izvieto robežu pārvaldības vienības, lai minētās trešās valsts attiecīgajām iestādēm palīdzētu kontrolēt savas robežas.

| — | EĀDD aktivizē savu mehānismu reaģēšanai krīzes situācijās, ja radusies nopietna situācija vai ārkārtas situācija, kas skar migrācijas ārējo dimensiju vai ir saistīta ar to, vajadzības gadījumā izmantojot atsevišķus mehānisma reaģēšanai krīzes situācijās elementus: krīzes sanāksmi, krīzes vienību; krīzes platformu un darba grupu. |
| --- | --- |

—

EĀDD aktivizē savu mehānismu reaģēšanai krīzes situācijās, ja radusies nopietna situācija vai ārkārtas situācija, kas skar migrācijas ārējo dimensiju vai ir saistīta ar to, vajadzības gadījumā izmantojot atsevišķus mehānisma reaģēšanai krīzes situācijās elementus: krīzes sanāksmi, krīzes vienību; krīzes platformu un darba grupu.

| — | EĀDD delegācijas ciešā sadarbībā ar Komisiju pilda savus attiecīgos uzdevumus pirms krīzes, tās laikā un pēc tās, tostarp nodrošinot situācijas apzināšanos, kā arī veicot ES diplomātisko, politisko un operatīvo reakciju. |
| --- | --- |

—

EĀDD delegācijas ciešā sadarbībā ar Komisiju pilda savus attiecīgos uzdevumus pirms krīzes, tās laikā un pēc tās, tostarp nodrošinot situācijas apzināšanos, kā arī veicot ES diplomātisko, politisko un operatīvo reakciju.

| — | EĀDD mobilizē Integrētās pieejas drošībai un mieram direktorāta, Civilās plānošanas un īstenošanas centra, Militārās plānošanas un īstenošanas centra un kopējās drošības un aizsardzības politikas misiju funkcijas, lai situācijas apzināšanās un sagatavotības (noturības) funkciju ietvaros atjauninātu attiecīgo koordinācijas platformu. |
| --- | --- |

—

EĀDD mobilizē Integrētās pieejas drošībai un mieram direktorāta, Civilās plānošanas un īstenošanas centra, Militārās plānošanas un īstenošanas centra un kopējās drošības un aizsardzības politikas misiju funkcijas, lai situācijas apzināšanās un sagatavotības (noturības) funkciju ietvaros atjauninātu attiecīgo koordinācijas platformu.

Pasākumi dalībvalstīs pie ES ārējām robežām

| — | Dalībvalstīs pie ES ārējām robežām tiek aktivizēta valstu ārkārtas rīcības plānošana/pasākumi robežu pārvaldības, uzņemšanas un patvēruma jomā. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīs pie ES ārējām robežām tiek aktivizēta valstu ārkārtas rīcības plānošana/pasākumi robežu pārvaldības, uzņemšanas un patvēruma jomā.

| — | Dalībvalstis sniedz informāciju par operatīvo situāciju, trūkumiem un vajadzībām pie ES ārējām robežām. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis sniedz informāciju par operatīvo situāciju, trūkumiem un vajadzībām pie ES ārējām robežām.

| — | Pēc dalībvalsts pieprasījuma pie ES ārējās robežas var aktivizēt Savienības civilās aizsardzības mehānismu, lai nodrošinātu nepieciešamo palīdzību. |
| --- | --- |

—

Pēc dalībvalsts pieprasījuma pie ES ārējās robežas var aktivizēt Savienības civilās aizsardzības mehānismu, lai nodrošinātu nepieciešamo palīdzību.

| — | Sadarbībā ar Komisiju un ES aģentūrām tiek pastiprināta robežuzraudzība, lai aptvertu visvairāk skartās teritorijas. |
| --- | --- |

—

Sadarbībā ar Komisiju un ES aģentūrām tiek pastiprināta robežuzraudzība, lai aptvertu visvairāk skartās teritorijas.

| — | Frontex atbalsts tiek sniegts pēc dalībvalstu pieprasījuma, lai pastiprinātu esošās kopīgās operācijas vai izvērstu Frontex ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus. |
| --- | --- |

—

Frontex atbalsts tiek sniegts pēc dalībvalstu pieprasījuma, lai pastiprinātu esošās kopīgās operācijas vai izvērstu Frontex ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus.

| — | EASO, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, nodrošina attiecīgo personālu un aprīkojumu, lai palīdzētu uzņemšanas un patvēruma jomā. |
| --- | --- |

—

EASO, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, nodrošina attiecīgo personālu un aprīkojumu, lai palīdzētu uzņemšanas un patvēruma jomā.

| — | Eiropols, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, nodrošina savus darbiniekus / aprīkojumu / sadarbības koordinatorus, lai veiktu ieceļojošo migrantu drošības pārbaudes. |
| --- | --- |

—

Eiropols, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, nodrošina savus darbiniekus / aprīkojumu / sadarbības koordinatorus, lai veiktu ieceļojošo migrantu drošības pārbaudes.

| — | Frontex atbalsta atgriešanas pasākumus, koordinējot tos ar dalībvalstīm, norīkojot atgriešanas speciālistus un organizējot un koordinējot atgriešanas operācijas, izmantojot čarterreisus un regulāros lidojumus, tostarp ar atgriešanas pavadīšanas speciālistiem un atgriešanas uzraudzības speciālistiem. |
| --- | --- |

—

Frontex atbalsta atgriešanas pasākumus, koordinējot tos ar dalībvalstīm, norīkojot atgriešanas speciālistus un organizējot un koordinējot atgriešanas operācijas, izmantojot čarterreisus un regulāros lidojumus, tostarp ar atgriešanas pavadīšanas speciālistiem un atgriešanas uzraudzības speciālistiem.

| — | Eiropas reģionālās darba grupas (EURTF) izveido Komisija dalībvalstīs pie ES ārējām robežām, lai atvieglotu informācijas apmaiņu un uzlabotu koordināciju starp visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

Eiropas reģionālās darba grupas (EURTF) izveido Komisija dalībvalstīs pie ES ārējām robežām, lai atvieglotu informācijas apmaiņu un uzlabotu koordināciju starp visām ieinteresētajām personām.

| — | Vietās, kur ir liels spiediens, ierīko karstos punktus un uzņemšanas centrus, kuru personālu nodrošina attiecīgās valsts iestādes un kam ES aģentūras palīdz ar vajadzīgajām migrācijas un drošības informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

—

Vietās, kur ir liels spiediens, ierīko karstos punktus un uzņemšanas centrus, kuru personālu nodrošina attiecīgās valsts iestādes un kam ES aģentūras palīdz ar vajadzīgajām migrācijas un drošības informācijas sistēmām.

| — | Komisija nodrošina personālu dalībvalstīs pie ES ārējām robežām, lai palīdzētu koordinēt reaģēšanas darbības. |
| --- | --- |

—

Komisija nodrošina personālu dalībvalstīs pie ES ārējām robežām, lai palīdzētu koordinēt reaģēšanas darbības.

| — | Komisija, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, vienojas par galvenajiem publiskās krīzes sakaru ziņojumiem un izmanto visefektīvākos sakaru līdzekļus, tostarp IPCR platformu, lai izplatītu šos ziņojumus un apkarotu dezinformāciju. |
| --- | --- |

—

Komisija, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, vienojas par galvenajiem publiskās krīzes sakaru ziņojumiem un izmanto visefektīvākos sakaru līdzekļus, tostarp IPCR platformu, lai izplatītu šos ziņojumus un apkarotu dezinformāciju.

| — | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katrā atsevišķā gadījumā sadarbojas ar galvenajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši UNHCR un IOM) un galvenajām NVO, lai dalībvalstīs pie ES ārējām robežām pienācīgi veiktu papildu pasākumus. |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katrā atsevišķā gadījumā sadarbojas ar galvenajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši UNHCR un IOM) un galvenajām NVO, lai dalībvalstīs pie ES ārējām robežām pienācīgi veiktu papildu pasākumus.

| — | Komisija dara pieejamus projektus atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas jomā, ko var izmantot dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Komisija dara pieejamus projektus atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas jomā, ko var izmantot dalībvalstis.

| — | Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzību novērtējumu, pārskata un aktivizē finansējumu, kas pieejams no visiem attiecīgajiem (iekšējiem un ārējiem) finansēšanas instrumentiem, tostarp to ārkārtas pasākumu komponentiem, ja tie ir piemērojami. |
| --- | --- |

—

Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzību novērtējumu, pārskata un aktivizē finansējumu, kas pieejams no visiem attiecīgajiem (iekšējiem un ārējiem) finansēšanas instrumentiem, tostarp to ārkārtas pasākumu komponentiem, ja tie ir piemērojami.

| — | Izņēmuma apstākļos Komisija pēta, vai ir pieejami papildu resursi, kas jāmobilizē, pamatojoties uz DFS noteikumiem, ja iepriekšminētais finansējums nav pietiekams. |
| --- | --- |

—

Izņēmuma apstākļos Komisija pēta, vai ir pieejami papildu resursi, kas jāmobilizē, pamatojoties uz DFS noteikumiem, ja iepriekšminētais finansējums nav pietiekams.

| — | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm apsver iespēju kopīgi izmantot finansējumu no ES un valstu budžetiem, kamēr nav pieņemts lēmums par tā turpināšanu nākamajā DFS periodā. |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm apsver iespēju kopīgi izmantot finansējumu no ES un valstu budžetiem, kamēr nav pieņemts lēmums par tā turpināšanu nākamajā DFS periodā.

| — | Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, dalībvalstīm pie ES ārējām robežām var piedāvāt palīdzību ar aprīkojumu, materiāliem, personālu, specializēta personāla nodrošināšanu un migrantu brīvprātīgu pārcelšanu, kā arī nodrošinot personālu ES aģentūru operācijām. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, dalībvalstīm pie ES ārējām robežām var piedāvāt palīdzību ar aprīkojumu, materiāliem, personālu, specializēta personāla nodrošināšanu un migrantu brīvprātīgu pārcelšanu, kā arī nodrošinot personālu ES aģentūru operācijām.

| — | Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, var sniegt finansiālu ieguldījumu jebkādos papildu finanšu risinājumos, kas vajadzīgi ārkārtas pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, var sniegt finansiālu ieguldījumu jebkādos papildu finanšu risinājumos, kas vajadzīgi ārkārtas pasākumu īstenošanai.

Pasākumi citās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu

| — | Citās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu, tiek aktivizēta valsts ārkārtas rīcības plānošana/pasākumi attiecībā uz uzņemšanu un patvērumu. |
| --- | --- |

—

Citās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu, tiek aktivizēta valsts ārkārtas rīcības plānošana/pasākumi attiecībā uz uzņemšanu un patvērumu.

| — | Citas dalībvalstis, kas izjūt spiedienu, sniedz informāciju par operatīvo situāciju, trūkumiem un vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Citas dalībvalstis, kas izjūt spiedienu, sniedz informāciju par operatīvo situāciju, trūkumiem un vajadzībām.

| — | Pēc tādas dalībvalsts pieprasījuma, kura izjūt spiedienu, var aktivizēt Savienības civilās aizsardzības mehānismu, lai nodrošinātu nepieciešamo palīdzību. |
| --- | --- |

—

Pēc tādas dalībvalsts pieprasījuma, kura izjūt spiedienu, var aktivizēt Savienības civilās aizsardzības mehānismu, lai nodrošinātu nepieciešamo palīdzību.

| — | Komisija izveido Eiropas reģionālās darba grupas (EURTF) citās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu, lai atvieglotu informācijas apmaiņu un uzlabotu koordināciju starp visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

Komisija izveido Eiropas reģionālās darba grupas (EURTF) citās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu, lai atvieglotu informācijas apmaiņu un uzlabotu koordināciju starp visām ieinteresētajām personām.

| — | Frontex atbalsta atgriešanas pasākumus, koordinējot tos ar dalībvalstīm, norīkojot atgriešanas speciālistus un organizējot un koordinējot atgriešanas operācijas, izmantojot čarterreisus un regulāros lidojumus, tostarp ar atgriešanas pavadīšanas speciālistiem un atgriešanas uzraudzības speciālistiem. |
| --- | --- |

—

Frontex atbalsta atgriešanas pasākumus, koordinējot tos ar dalībvalstīm, norīkojot atgriešanas speciālistus un organizējot un koordinējot atgriešanas operācijas, izmantojot čarterreisus un regulāros lidojumus, tostarp ar atgriešanas pavadīšanas speciālistiem un atgriešanas uzraudzības speciālistiem.

| — | EASO, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, nodrošina attiecīgo personālu un aprīkojumu, lai palīdzētu uzņemšanas un patvēruma jomā. |
| --- | --- |

—

EASO, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, nodrošina attiecīgo personālu un aprīkojumu, lai palīdzētu uzņemšanas un patvēruma jomā.

| — | Eiropols nodrošina savu personālu / aprīkojumu / sadarbības koordinatorus, lai veiktu ieceļojošo migrantu drošības pārbaudes. |
| --- | --- |

—

Eiropols nodrošina savu personālu / aprīkojumu / sadarbības koordinatorus, lai veiktu ieceļojošo migrantu drošības pārbaudes.

| — | Komisija nodrošina personālu dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu, lai palīdzētu koordinēt reaģēšanas darbības. |
| --- | --- |

—

Komisija nodrošina personālu dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu, lai palīdzētu koordinēt reaģēšanas darbības.

| — | Komisija, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, vienojas par galvenajiem publiskās krīzes sakaru ziņojumiem un izmanto visefektīvākos sakaru līdzekļus, tostarp IPCR platformu, lai izplatītu šos ziņojumus un apkarotu dezinformāciju. |
| --- | --- |

—

Komisija, koordinējot rīcību ar dalībvalstīm, vienojas par galvenajiem publiskās krīzes sakaru ziņojumiem un izmanto visefektīvākos sakaru līdzekļus, tostarp IPCR platformu, lai izplatītu šos ziņojumus un apkarotu dezinformāciju.

| — | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm sadarbojas ar galvenajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši UNHCR un IOM) un galvenajām NVO, lai pienācīgi veiktu papildu pasākumus pārējās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu. |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm sadarbojas ar galvenajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši UNHCR un IOM) un galvenajām NVO, lai pienācīgi veiktu papildu pasākumus pārējās dalībvalstīs, kuras izjūt spiedienu.

| — | Komisija dara pieejamus projektus atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas jomā, ko var izmantot pārējās dalībvalstis, kuras izjūt spiedienu. |
| --- | --- |

—

Komisija dara pieejamus projektus atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas jomā, ko var izmantot pārējās dalībvalstis, kuras izjūt spiedienu.

| — | Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzību novērtējumu, pārskata un aktivizē finansējumu, kas pieejams no visiem attiecīgajiem (iekšējiem un ārējiem) finansēšanas instrumentiem, tostarp to ārkārtas pasākumu komponentiem, ja tie ir piemērojami. |
| --- | --- |

—

Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzību novērtējumu, pārskata un aktivizē finansējumu, kas pieejams no visiem attiecīgajiem (iekšējiem un ārējiem) finansēšanas instrumentiem, tostarp to ārkārtas pasākumu komponentiem, ja tie ir piemērojami.

| — | Izņēmuma apstākļos Komisija pēta, vai ir pieejami papildu resursi, kas jāmobilizē, pamatojoties uz DFS noteikumiem, ja iepriekšminētais finansējums nav pietiekams. |
| --- | --- |

—

Izņēmuma apstākļos Komisija pēta, vai ir pieejami papildu resursi, kas jāmobilizē, pamatojoties uz DFS noteikumiem, ja iepriekšminētais finansējums nav pietiekams.

| — | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm apsver iespēju kopīgi izmantot finansējumu no ES un valstu budžetiem, kamēr nav pieņemts lēmums par tā turpināšanu nākamajā DFS periodā. |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm apsver iespēju kopīgi izmantot finansējumu no ES un valstu budžetiem, kamēr nav pieņemts lēmums par tā turpināšanu nākamajā DFS periodā.

| — | Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, citām dalībvalstīm, kuras izjūt spiedienu, var piedāvāt palīdzību ar aprīkojumu, materiāliem, personālu, specializēta personāla nodrošināšanu un migrantu brīvprātīgu pārcelšanu, kā arī nodrošinot personālu ES aģentūru operācijām. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, citām dalībvalstīm, kuras izjūt spiedienu, var piedāvāt palīdzību ar aprīkojumu, materiāliem, personālu, specializēta personāla nodrošināšanu un migrantu brīvprātīgu pārcelšanu, kā arī nodrošinot personālu ES aģentūru operācijām.

| — | Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, var sniegt finansiālu ieguldījumu jebkādos papildu finansiālos risinājumos, kas vajadzīgi ārkārtas pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, kuras neizjūt spiedienu, var sniegt finansiālu ieguldījumu jebkādos papildu finansiālos risinājumos, kas vajadzīgi ārkārtas pasākumu īstenošanai.

1. ATTĒLS

Šajā diagrammā vizualizētā veidā ir attēlota migrācijas sagatavotības un krīzes plāna daudzlīmeņu struktūra.

Image 1

---

Labojumi

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/39

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/2018 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju energomarķējumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 315, 2019. gada 5. decembris
  )

174. lappusē IV pielikuma 4. tabulā tekstu attiecībā uz kategorijām “Vertikālas un kombinētas konstrukcijas lielveikala saldēšanas skapji” un “Horizontālas konstrukcijas lielveikala saldēšanas skapji” aizstāj ar šādu:

| “Vertikālas un kombinētas konstrukcijas lielveikala saldēšanas skapji | L1 | ≤ –15 | n. p. | ≤ –18 | 1,00 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L2 | ≤ –12 | n. p. | ≤ –18 | 0,90 |
| L3 | ≤ –12 | n. p. | ≤ –15 | 0,90 |
| Horizontālas konstrukcijas lielveikala saldēšanas skapji | L1 | ≤ –15 | n. p. | ≤ –18 | 1,00 |
| L2 | ≤ –12 | n. p. | ≤ –18 | 0,92 |
| L3 | ≤ –12 | n. p. | ≤ –15 | 0,92”. |

“Vertikālas un kombinētas konstrukcijas lielveikala saldēšanas skapji

L1

≤ –15

n. p.

≤ –18

1,00

L2

≤ –12

n. p.

≤ –18

0,90

L3

≤ –12

n. p.

≤ –15

0,90

Horizontālas konstrukcijas lielveikala saldēšanas skapji

L1

≤ –15

n. p.

≤ –18

1,00

L2

≤ –12

n. p.

≤ –18

0,92

L3

≤ –12

n. p.

≤ –15

0,92”.

---