# Europos Sąjungos L 348/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 348 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. spalio 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 348

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. spalio 20d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/1515, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2016/2382 | 1 |
| | * | 2020 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/1516, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL (Da’esh) ir Al-Qaida ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams | 15 |
| | * | 2020 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1517, dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryboje, įsteigtoje Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante, dėl Jungtinės Karalystės pateiktos prisijungimo prie šios konvencijos paraiškos, kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2019/937 | 16 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2020 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/1515, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2016/2382

1

*

2020 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/1516, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL (Da’esh) ir Al-Qaida ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams

15

*

2020 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1517, dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryboje, įsteigtoje Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante, dėl Jungtinės Karalystės pateiktos prisijungimo prie šios konvencijos paraiškos, kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2019/937

16

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2020 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 348/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/1515

2020 m. spalio 19 d.

kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2016/2382

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 42 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/575/BUSP (1), įsteigiančius Europos saugumo ir gynybos koledžą (toliau – ESGK). Tie bendrieji veiksmai 2008 m. birželio 23 d. buvo pakeisti Tarybos bendraisiais veiksmais 2008/550/BUSP (2), kurie savo ruožtu buvo pakeisti Tarybos sprendimu 2013/189/BUSP (3). Galiausiai Tarybos sprendimas 2013/189/BUSP buvo pakeistas Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/2382 (4). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/575/BUSP (1), įsteigiančius Europos saugumo ir gynybos koledžą (toliau – ESGK). Tie bendrieji veiksmai 2008 m. birželio 23 d. buvo pakeisti Tarybos bendraisiais veiksmais 2008/550/BUSP (2), kurie savo ruožtu buvo pakeisti Tarybos sprendimu 2013/189/BUSP (3). Galiausiai Tarybos sprendimas 2013/189/BUSP buvo pakeistas Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/2382 (4).

| (2) | 2008 m. lapkričio 10 ir 11 d. Taryba priėmė pagal „Erasmus“ programos pavyzdį parengtą Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų schemą, ir susitarė, kad už įgyvendinimą atsakinga darbo grupė posėdžiaus ESGK vykdomojoje akademinėje taryboje; |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 10 ir 11 d. Taryba priėmė pagal „Erasmus“ programos pavyzdį parengtą Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų schemą, ir susitarė, kad už įgyvendinimą atsakinga darbo grupė posėdžiaus ESGK vykdomojoje akademinėje taryboje;

| (3) | 2020 m. birželio 26 d. ESGK valdymo komitetas (toliau – valdymo komitetas) susitarė dėl rekomendacijų dėl ESGK ateities perspektyvų; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. birželio 26 d. ESGK valdymo komitetas (toliau – valdymo komitetas) susitarė dėl rekomendacijų dėl ESGK ateities perspektyvų;

| (4) | nors ESGK personalą daugiausia turėtų sudaryti deleguotieji nacionaliniai ekspertai, tam tikras itin svarbias pareigybes gali tekti užimti sutartininkams; |
| --- | --- |

(4)

nors ESGK personalą daugiausia turėtų sudaryti deleguotieji nacionaliniai ekspertai, tam tikras itin svarbias pareigybes gali tekti užimti sutartininkams;

| (5) | vadovaujantis Tarybos sprendimu 2010/427/ES (5), kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) struktūra ir veikimas, EIVT turėtų teikti ESGK paramą, kurią anksčiau jam teikė Tarybos generalinis sekretoriatas; |
| --- | --- |

(5)

vadovaujantis Tarybos sprendimu 2010/427/ES (5), kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) struktūra ir veikimas, EIVT turėtų teikti ESGK paramą, kurią anksčiau jam teikė Tarybos generalinis sekretoriatas;

| (6) | todėl Sprendimas (BUSP) 2016/2382 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Sprendimas (BUSP) 2016/2382 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I SKYRIUS

Įsteigimas, misija, tikslai ir uždaviniai

1 straipsnis

Įsteigimas

Šiuo sprendimu įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK).

2 straipsnis

Misija

ESGK teikia mokymo ir švietimo paslaugas Sąjungos bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityje platesniame bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) kontekste Europos lygmeniu siekiant plėsti ir ugdyti bendrą civilinio ir karinio personalo supratimą apie BUSP ir BSGP, ir nustatyti bei platinti geriausios praktikos pavyzdžius, susijusius su įvairiais BUSP ir BSGP klausimais, jam vykdant mokymo ir švietimo veiklą (toliau – ESGK mokymo ir švietimo veikla).

3 straipsnis

Tikslai

ESGK tikslai yra šie:

| a) | toliau plėtoti bendrą Europos saugumo ir gynybos kultūrą Sąjungoje ir propaguoti Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnio 1 dalyje nustatytus principus už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

a)

toliau plėtoti bendrą Europos saugumo ir gynybos kultūrą Sąjungoje ir propaguoti Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnio 1 dalyje nustatytus principus už Sąjungos ribų;

| b) | skatinti geresnį BSGP – vienos iš esminių BUSP dalių – supratimą; |
| --- | --- |

b)

skatinti geresnį BSGP – vienos iš esminių BUSP dalių – supratimą;

| c) | Sąjungos institucijas ir misijas aprūpinti kompetentingais darbuotojais, galinčiais veiksmingai dirbti sprendžiant visus BSGP klausimus platesniame BUSP kontekste; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos institucijas ir misijas aprūpinti kompetentingais darbuotojais, galinčiais veiksmingai dirbti sprendžiant visus BSGP klausimus platesniame BUSP kontekste;

| d) | valstybių narių administravimo institucijas ir personalą aprūpinti kompetentingais darbuotojais, turinčiais žinių apie Sąjungos politikos kryptis, institucijas ir procedūras BSGP srityje; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių administravimo institucijas ir personalą aprūpinti kompetentingais darbuotojais, turinčiais žinių apie Sąjungos politikos kryptis, institucijas ir procedūras BSGP srityje;

| e) | BSGP misijų ir operacijų personalui suteikti bendrą supratimą apie BSGP misijų ir operacijų vykdymo principus ir bendros Europos tapatybės suvokimą; |
| --- | --- |

e)

BSGP misijų ir operacijų personalui suteikti bendrą supratimą apie BSGP misijų ir operacijų vykdymo principus ir bendros Europos tapatybės suvokimą;

| f) | suteikti mokymo ir švietimo paslaugas, atitinkančias BSGP misijų ir operacijų poreikius mokymo ir švietimo srityse; |
| --- | --- |

f)

suteikti mokymo ir švietimo paslaugas, atitinkančias BSGP misijų ir operacijų poreikius mokymo ir švietimo srityse;

| g) | remti Sąjungos partnerystes BSGP srityje, ypač partnerystes su tomis valstybėmis, kurios dalyvauja BSGP misijose; |
| --- | --- |

g)

remti Sąjungos partnerystes BSGP srityje, ypač partnerystes su tomis valstybėmis, kurios dalyvauja BSGP misijose;

| h) | remti civilinį krizių valdymą, be kita ko, konfliktų prevencijos ir tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo srityse; |
| --- | --- |

h)

remti civilinį krizių valdymą, be kita ko, konfliktų prevencijos ir tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo srityse;

| i) | propaguoti Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų; |
| --- | --- |

i)

propaguoti Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų;

| j) | skatinti doktorantūros lygio mokslinius tyrimus su BSGP susijusiose srityse; |
| --- | --- |

j)

skatinti doktorantūros lygio mokslinius tyrimus su BSGP susijusiose srityse;

| k) | valstybių narių ir Sąjungos administravimo institucijas aprūpinti kompetentingais darbuotojais, turinčiais žinių apie Sąjungos politiką, institucijas, procedūras ir geriausią praktiką kibernetinio saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

k)

valstybių narių ir Sąjungos administravimo institucijas aprūpinti kompetentingais darbuotojais, turinčiais žinių apie Sąjungos politiką, institucijas, procedūras ir geriausią praktiką kibernetinio saugumo ir gynybos srityje;

| l) | padėti skatinti mokymo ir švietimo dalyvių profesinius santykius bei ryšius. |
| --- | --- |

l)

padėti skatinti mokymo ir švietimo dalyvių profesinius santykius bei ryšius.

Kai tikslinga, dėmesys skiriamas suderinamumui su kita Sąjungos veikla užtikrinti.

4 straipsnis

ESGK užduotys

1.   Pagrindinės ESGK užduotys, laikantis jo misijos ir tikslų, yra organizuoti ir vykdyti ESGK mokymo ir švietimo veiklą BSGP srityje platesniame BUSP kontekste.

2.   ESGK mokymo ir švietimo veikla apima:

| a) | bazinio ir aukštesnio lygio kursus, kuriais skatinamas bendras supratimas apie BUSP ir BSGP; |
| --- | --- |

a)

bazinio ir aukštesnio lygio kursus, kuriais skatinamas bendras supratimas apie BUSP ir BSGP;

| b) | lyderystės ugdymo kursus; |
| --- | --- |

b)

lyderystės ugdymo kursus;

| c) | kursus, kuriais tiesiogiai remiamos BSGP misijos ir operacijos, įskaitant mokymus ir švietimą prieš misijas ir misijų ir / arba operacijų metu; |
| --- | --- |

c)

kursus, kuriais tiesiogiai remiamos BSGP misijos ir operacijos, įskaitant mokymus ir švietimą prieš misijas ir misijų ir / arba operacijų metu;

| d) | kursus, kuriais remiamos ES partnerystės ir valstybės, dalyvaujančios BSGP misijose ir operacijose; |
| --- | --- |

d)

kursus, kuriais remiamos ES partnerystės ir valstybės, dalyvaujančios BSGP misijose ir operacijose;

| e) | modulius, kuriais remiamas civilinis ir karinis mokymas ir švietimas BSGP srityje; |
| --- | --- |

e)

modulius, kuriais remiamas civilinis ir karinis mokymas ir švietimas BSGP srityje;

| f) | BSGP kursus, seminarus, programas ir konferencijas, skirtus specialistų auditorijai arba specifinėms temoms; |
| --- | --- |

f)

BSGP kursus, seminarus, programas ir konferencijas, skirtus specialistų auditorijai arba specifinėms temoms;

| g) | bendrus modulius, vykdomus pagal Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų, parengtą pagal „Erasmus“ programos pavyzdį; nors oficialiai tai nėra ESGK mokymo ir švietimo veikla, ESGK taip pat rems bei propaguos Europos semestrus ir jungtines magistrantūros programas, naudodamasis šiame punkte nurodytais bendrais moduliais; |
| --- | --- |

g)

bendrus modulius, vykdomus pagal Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų, parengtą pagal „Erasmus“ programos pavyzdį; nors oficialiai tai nėra ESGK mokymo ir švietimo veikla, ESGK taip pat rems bei propaguos Europos semestrus ir jungtines magistrantūros programas, naudodamasis šiame punkte nurodytais bendrais moduliais;

| h) | kibernetinio sąmoningumo ugdymo ir aukštesnio lygio kursus, be kita ko, remiant BSGP misijas ir operacijas; |
| --- | --- |

h)

kibernetinio sąmoningumo ugdymo ir aukštesnio lygio kursus, be kita ko, remiant BSGP misijas ir operacijas;

| i) | kursus ir seminarus, kurių tikslas – remti doktorantūros lygio mokslinius tyrimus keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir patirtimi. |
| --- | --- |

i)

kursus ir seminarus, kurių tikslas – remti doktorantūros lygio mokslinius tyrimus keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir patirtimi.

9 straipsnyje nurodytam valdymo komitetui nusprendus, vykdoma kita mokymo ir švietimo veikla.

3.   Be šio straipsnio 2 dalyje nurodytos veiklos, ESGK visų pirma:

| a) | remia santykius, kuriuos turi užmegzti 5 straipsnio 1 dalyje nurodyti institutai, veikiantys toje dalyje nurodytame tinkle (toliau – tinklas); |
| --- | --- |

a)

remia santykius, kuriuos turi užmegzti 5 straipsnio 1 dalyje nurodyti institutai, veikiantys toje dalyje nurodytame tinkle (toliau – tinklas);

| b) | eksploatuoja ir toliau plėtoja e. mokymosi sistemą, kuri skirta mokymo ir švietimo veiklai BSGP srityje remti arba – ypatingomis aplinkybėmis – naudojama kaip atskira mokymo ir švietimo veikla; |
| --- | --- |

b)

eksploatuoja ir toliau plėtoja e. mokymosi sistemą, kuri skirta mokymo ir švietimo veiklai BSGP srityje remti arba – ypatingomis aplinkybėmis – naudojama kaip atskira mokymo ir švietimo veikla;

| c) | rengia bei teikia BSGP srities mokymo ir švietimo medžiagą, taip pat naudodamasis jau parengta atitinkama medžiaga; |
| --- | --- |

c)

rengia bei teikia BSGP srities mokymo ir švietimo medžiagą, taip pat naudodamasis jau parengta atitinkama medžiaga;

| d) | remia ankstesnių mokymų dalyvių asociaciją (absolventų asociaciją); |
| --- | --- |

d)

remia ankstesnių mokymų dalyvių asociaciją (absolventų asociaciją);

| e) | remia valstybių narių mokymo ir švietimo institutų mainų programas BSGP srityje; |
| --- | --- |

e)

remia valstybių narių mokymo ir švietimo institutų mainų programas BSGP srityje;

| f) | veikia kaip projekto „Goalkeeper“ modulio „Schoolmaster“ skyriaus administratorius ir tuo moduliu prisideda prie metinės Sąjungos mokymo programos BSGP srityje; |
| --- | --- |

f)

veikia kaip projekto „Goalkeeper“ modulio „Schoolmaster“ skyriaus administratorius ir tuo moduliu prisideda prie metinės Sąjungos mokymo programos BSGP srityje;

| g) | veikia kaip Sąjungos lygmens CD-TXP platformos, skirtos keistis su kibernetine erdve susijusio mokymo galimybėmis, administratorius; |
| --- | --- |

g)

veikia kaip Sąjungos lygmens CD-TXP platformos, skirtos keistis su kibernetine erdve susijusio mokymo galimybėmis, administratorius;

| h) | remia mokymo ir švietimo veiklos konfliktų prevencijos, civilinio krizių valdymo, tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo, saugumo sektoriaus reformų iniciatyvų, taip pat informuotumo apie kibernetinį saugumą ir hibridines grėsmes skatinimo srityse valdymą; |
| --- | --- |

h)

remia mokymo ir švietimo veiklos konfliktų prevencijos, civilinio krizių valdymo, tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo, saugumo sektoriaus reformų iniciatyvų, taip pat informuotumo apie kibernetinį saugumą ir hibridines grėsmes skatinimo srityse valdymą;

| i) | rengia ir veda kasmetinę dalyvių tinklo konferenciją, kurioje susitinka civilinio ir karinio mokymo ir švietimo BUSP ir BSGP srityse ekspertai iš valstybių narių mokymo ir švietimo institutų ir ministerijų bei, jei tikslinga, atitinkami mokymo ir švietimo srities išorės subjektai; |
| --- | --- |

i)

rengia ir veda kasmetinę dalyvių tinklo konferenciją, kurioje susitinka civilinio ir karinio mokymo ir švietimo BUSP ir BSGP srityse ekspertai iš valstybių narių mokymo ir švietimo institutų ir ministerijų bei, jei tikslinga, atitinkami mokymo ir švietimo srities išorės subjektai;

| j) | palaiko santykius su atitinkamais subjektais laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, vystymosi ir bendradarbiavimo srityje, taip pat su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

j)

palaiko santykius su atitinkamais subjektais laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, vystymosi ir bendradarbiavimo srityje, taip pat su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis;

| k) | remia Krizių valdymo civilinių aspektų komitetą ir ES civilinę mokymo grupę administruodamas ir valdydamas kelionės ir apgyvendinimo išlaidas, susijusias su civilinių mokymo koordinatorių veikla; |
| --- | --- |

k)

remia Krizių valdymo civilinių aspektų komitetą ir ES civilinę mokymo grupę administruodamas ir valdydamas kelionės ir apgyvendinimo išlaidas, susijusias su civilinių mokymo koordinatorių veikla;

| l) | dalyvauja Sąjungos civilinių ir karinių mokymo grupių posėdžiuose, remdamasis jų rezultatais nustato civilinio ir / arba karinio mokymo reikalavimus ir atsižvelgia į reikalavimų analizės rezultatus kasmet nustatant ESGK veiklos prioritetus bei rengiant ESGK mokymo programas ir |
| --- | --- |

l)

dalyvauja Sąjungos civilinių ir karinių mokymo grupių posėdžiuose, remdamasis jų rezultatais nustato civilinio ir / arba karinio mokymo reikalavimus ir atsižvelgia į reikalavimų analizės rezultatus kasmet nustatant ESGK veiklos prioritetus bei rengiant ESGK mokymo programas ir

| m) | toliau plėtoja, prižiūri ir propaguoja karininkų sektorinių kvalifikacijų sandarą. |
| --- | --- |

m)

toliau plėtoja, prižiūri ir propaguoja karininkų sektorinių kvalifikacijų sandarą.

II SKYRIUS.

Veiklos organizavimas

5 straipsnis

Tinklas

1.   ESGK organizuojamas kaip tinklas, jungiantis valstybių narių nurodytus Sąjungos civilinius ir karinius institutus, koledžus, akademijas, universitetus, institucijas, kompetencijos centrus bei kitus subjektus, kurie sprendžia saugumo ir gynybos politikos klausimus, taip pat Europos Sąjungos saugumo studijų institutą (toliau – ESSSI).

ESGK užmezga glaudžius ryšius su Sąjungos institucijomis ir atitinkamomis Sąjungos agentūromis, visų pirma su šiais subjektais (bet jais neapsiribojant):

| — | Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), |
| --- | --- |

—

Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL),

| — | Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX), |
| --- | --- |

—

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX),

| — | Europos gynybos agentūra (EGA), |
| --- | --- |

—

Europos gynybos agentūra (EGA),

| — | Europos palydovų centru (EU SatCen) ir |
| --- | --- |

—

Europos palydovų centru (EU SatCen) ir

| — | Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolu). |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolu).

2.   Kai tikslinga, tarptautinės, tarpvyriausybinės, vyriausybinės arba nevyriausybinės organizacijos gali gauti asocijuotųjų tinklo partnerių (ATP) statusą; dėl šio statuso suteikimo išsamios tvarkos susitaria valdymo komitetas.

3.   Bendra atsakomybė už ESGK veiklą tenka Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

6 straipsnis

Europos Sąjungos saugumo studijų instituto vaidmuo

1.   ESGK tinklui priklausantis ESSSI bendradarbiauja su ESGK suteikdamas galimybę ESGK, jam vykdant mokymo veiklą, naudotis ESSSI ekspertinėmis žiniomis ir žinių kaupimo pajėgumais, be kita ko, ESSSI publikacijomis, kiek jam leidžia pajėgumai.

2.   Visų pirma ESSSI organizuoja ESSSI analitikų vedamas paskaitas ir prisideda prie tolesnio ESGK e. mokymosi turinio plėtojimo.

3.   ESSSI remia ESGK absolventų asociaciją.

7 straipsnis

Teisnumas

1.   ESGK turi teisnumą, kuris būtinas tam, kad jis galėtų:

| a) | atlikti savo užduotis ir pasiekti savo tikslus; |
| --- | --- |

a)

atlikti savo užduotis ir pasiekti savo tikslus;

| b) | sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, kurie būtini siekiant užtikrinti jo veikimą, be kita ko, deleguoti darbuotojus ir įdarbinti sutartininkus; įsigyti įrangą, visų pirma mokymo įrangą; |
| --- | --- |

b)

sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, kurie būtini siekiant užtikrinti jo veikimą, be kita ko, deleguoti darbuotojus ir įdarbinti sutartininkus; įsigyti įrangą, visų pirma mokymo įrangą;

| c) | turėti banko sąskaitas ir |
| --- | --- |

c)

turėti banko sąskaitas ir

| d) | būti teismo proceso šalimi. |
| --- | --- |

d)

būti teismo proceso šalimi.

2.   Visi įsipareigojimai, kurie gali kilti pagal ESGK sudarytas sutartis, padengiami lėšomis, gautomis pagal 16 ir 17 straipsnius.

8 straipsnis

Struktūra

Nustatoma ši ESGK struktūra:

| a) | Valdymo komitetas, atsakingas už bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą ir vadovavimą jai; |
| --- | --- |

a)

Valdymo komitetas, atsakingas už bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą ir vadovavimą jai;

| b) | Vykdomoji akademinė taryba (toliau – taryba), atsakinga už ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybės ir nuoseklumo užtikrinimą; |
| --- | --- |

b)

Vykdomoji akademinė taryba (toliau – taryba), atsakinga už ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybės ir nuoseklumo užtikrinimą;

| c) | ESGK vadovas (toliau – vadovas), kuris yra vienintelis ESGK teisinis atstovas, atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą; jis taip pat atsakingas už valdymo komiteto ir tarybos konsultavimą ESGK veiklos organizavimo ir valdymo klausimais; |
| --- | --- |

c)

ESGK vadovas (toliau – vadovas), kuris yra vienintelis ESGK teisinis atstovas, atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą; jis taip pat atsakingas už valdymo komiteto ir tarybos konsultavimą ESGK veiklos organizavimo ir valdymo klausimais;

| d) | ESGK sekretoriatas (toliau – sekretoriatas), kuris padeda vadovui atlikti vadovo užduotis, visų pirma padėti tarybai užtikrinti bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybę ir nuoseklumą. |
| --- | --- |

d)

ESGK sekretoriatas (toliau – sekretoriatas), kuris padeda vadovui atlikti vadovo užduotis, visų pirma padėti tarybai užtikrinti bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybę ir nuoseklumą.

9 straipsnis

Valdymo komitetas

1.   Valdymo komitetą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą atstovą ir jis yra ESGK sprendimus priimantis organas. Kiekvienam komiteto nariui atstovauti ar jį lydėti gali pakaitinis narys.

2.   Valdymo komiteto narius į komiteto posėdžius gali lydėti ekspertai.

3.   Valdymo komitetui pirmininkauja atitinkamą patirtį turintis vyriausiojo įgaliotinio atstovas. Komiteto posėdžiai vyksta bent keturis kartus per metus.

4.   Į Sąjungą stojančiųjų valstybių atstovai gali dalyvauti valdymo komiteto posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai.

5.   ESGK vadovas ir kiti darbuotojai, tarybos pirmininkas ir, kai tikslinga, įvairių tarybos sudėčių pirmininkai, taip pat Komisijos ir kitų Sąjungos institucijų (įskaitant EIVT) atstovas dalyvauja valdymo komiteto posėdžiuose be teisės balsuoti.

6.   Valdymo komiteto uždaviniai yra:

| a) | patvirtinti ir reguliariai peržiūrėti ESGK mokymo ir švietimo veiklą, kurioje atsispindi BSGP srities mokymo ir švietimo reikalavimai, dėl kurių buvo susitarta; |
| --- | --- |

a)

patvirtinti ir reguliariai peržiūrėti ESGK mokymo ir švietimo veiklą, kurioje atsispindi BSGP srities mokymo ir švietimo reikalavimai, dėl kurių buvo susitarta;

| b) | patvirtinti ESGK metinę akademinę programą; |
| --- | --- |

b)

patvirtinti ESGK metinę akademinę programą;

| c) | pasirinkti mokymo ir švietimo veiklą, kurią vykdys ESGK, ir nustatyti jos prioritetus, atsižvelgiant į ESGK suteiktus išteklius, taip pat nustatytus mokymo bei švietimo reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

pasirinkti mokymo ir švietimo veiklą, kurią vykdys ESGK, ir nustatyti jos prioritetus, atsižvelgiant į ESGK suteiktus išteklius, taip pat nustatytus mokymo bei švietimo reikalavimus;

| d) | atrinkti valstybę (-es) narę (-es), kuri (-ios) bus ESGK mokymo ir švietimo veiklos priimančioji (-iosios) šalis (-ys), ir institutus, kurie vykdys šią veiklą; |
| --- | --- |

d)

atrinkti valstybę (-es) narę (-es), kuri (-ios) bus ESGK mokymo ir švietimo veiklos priimančioji (-iosios) šalis (-ys), ir institutus, kurie vykdys šią veiklą;

| e) | nuspręsti leisti konkrečioje ESGK mokymo ir švietimo veikloje dalyvauti trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Politinio ir saugumo komiteto nustatytą bendrą politinę sistemą; |
| --- | --- |

e)

nuspręsti leisti konkrečioje ESGK mokymo ir švietimo veikloje dalyvauti trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Politinio ir saugumo komiteto nustatytą bendrą politinę sistemą;

| f) | priimti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas; |
| --- | --- |

f)

priimti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas;

| g) | susipažinti su kursų įvertinimo ataskaitomis; |
| --- | --- |

g)

susipažinti su kursų įvertinimo ataskaitomis;

| h) | susipažinti su ESGK mokymo ir švietimo veiklos bendrąja metine ataskaita ir priimti joje pateiktas rekomendacijas, kurios vėliau bus persiunčiamos atitinkamiems Tarybos organams; |
| --- | --- |

h)

susipažinti su ESGK mokymo ir švietimo veiklos bendrąja metine ataskaita ir priimti joje pateiktas rekomendacijas, kurios vėliau bus persiunčiamos atitinkamiems Tarybos organams;

| i) | nustatyti bendras tarybos darbo gaires; |
| --- | --- |

i)

nustatyti bendras tarybos darbo gaires;

| j) | paskirti tarybos pirmininkus ir patvirtinti įvairias jos sudėtis; |
| --- | --- |

j)

paskirti tarybos pirmininkus ir patvirtinti įvairias jos sudėtis;

| k) | priimti būtinus sprendimus dėl ESGK veikimo, jeigu sprendimai nėra skirti kitiems organams; |
| --- | --- |

k)

priimti būtinus sprendimus dėl ESGK veikimo, jeigu sprendimai nėra skirti kitiems organams;

| l) | patvirtinti metinį biudžetą ir visus taisomuosius biudžetus, remiantis vadovo pasiūlymais; |
| --- | --- |

l)

patvirtinti metinį biudžetą ir visus taisomuosius biudžetus, remiantis vadovo pasiūlymais;

| m) | patvirtinti metines finansines ataskaitas ir patvirtinti, kad vadovas biudžetą įvykdė; |
| --- | --- |

m)

patvirtinti metines finansines ataskaitas ir patvirtinti, kad vadovas biudžetą įvykdė;

| n) | patvirtinti papildomas taisykles, taikytinas ESGK administruojamoms išlaidoms; |
| --- | --- |

n)

patvirtinti papildomas taisykles, taikytinas ESGK administruojamoms išlaidoms;

| o) | patvirtinti visus finansavimo ir (arba) techninius susitarimus su Komisija, EIVT, Sąjungos agentūra ar valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo; |
| --- | --- |

o)

patvirtinti visus finansavimo ir (arba) techninius susitarimus su Komisija, EIVT, Sąjungos agentūra ar valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo;

| p) | padėti organizuoti vadovo atrankos procesą, kaip apibrėžta 11 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

p)

padėti organizuoti vadovo atrankos procesą, kaip apibrėžta 11 straipsnio 3 dalyje;

| q) | įvertinti, kaip vadovas vykdo savo užduotis, kiek tai susiję su galimu jo įgaliojimų pratęsimu, kaip nurodyta 11 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

q)

įvertinti, kaip vadovas vykdo savo užduotis, kiek tai susiję su galimu jo įgaliojimų pratęsimu, kaip nurodyta 11 straipsnio 4 dalyje.

7.   Valdymo komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

8.   Išskyrus Finansinių taisyklių, taikomų ESGK finansuojamoms išlaidoms ir ESGK išlaidų finansavimui (toliau – Finansinės taisyklės), 2 straipsnio 6 dalyje numatytą atvejį, valdymo komitetas sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, kaip apibrėžta ES sutarties 16 straipsnio 4 dalyje.

10 straipsnis

Vykdomoji akademinė taryba

1.   Tarybą sudaro vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys tiems civiliniams ir kariniams institutams bei kitiems subjektams, kuriuos valstybės narės nurodė ESGK mokymo ir švietimo veiklai remti, ir ESSSI direktorius arba direktoriaus atstovas.

2.   Tarybos pirmininką iš jos narių skiria valdymo komitetas.

3.   Tarybos posėdžiuose dalyvauti kviečiami Komisijos ir EIVT atstovai.

4.   Asocijuotųjų tinklo partnerių vyresnieji atstovai kviečiami dalyvauti tarybos posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai.

5.   Dalyvauti tarybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis gali būti kviečiami mokslo ekspertai ir Sąjungos bei nacionalinių institucijų vyresnieji pareigūnai. Kai tikslinga ir atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, mokslo ekspertai ir vyresnieji pareigūnai, kurie yra tinklui nepriklausančių institutų atstovai, gali būti kviečiami dalyvauti tarybos posėdžiuose.

6.   Tarybos užduotys yra:

| a) | teikti mokslines konsultacijas ir rekomendacijas valdymo komitetui; |
| --- | --- |

a)

teikti mokslines konsultacijas ir rekomendacijas valdymo komitetui;

| b) | pasitelkiant tinklą įgyvendinti sutartą metinę akademinę programą; |
| --- | --- |

b)

pasitelkiant tinklą įgyvendinti sutartą metinę akademinę programą;

| c) | prižiūrėti e. mokymosi sistemą; |
| --- | --- |

c)

prižiūrėti e. mokymosi sistemą;

| d) | parengti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas; |
| --- | --- |

d)

parengti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas;

| e) | užtikrinti bendrą visų institutų vykdomos ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti bendrą visų institutų vykdomos ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą;

| f) | peržiūrėti praėjusiais akademiniais metais vykdytos mokymo ir švietimo veiklos standartus; |
| --- | --- |

f)

peržiūrėti praėjusiais akademiniais metais vykdytos mokymo ir švietimo veiklos standartus;

| g) | teikti pasiūlymus valdymo komitetui dėl mokymo ir švietimo veiklos ateinančiais akademiniais metais; |
| --- | --- |

g)

teikti pasiūlymus valdymo komitetui dėl mokymo ir švietimo veiklos ateinančiais akademiniais metais;

| h) | užtikrinti sistemingą visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos vertinimą ir tvirtinti kurso įvertinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti sistemingą visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos vertinimą ir tvirtinti kurso įvertinimo ataskaitas;

| i) | prisidėti prie ESGK veiklos bendrosios metinės ataskaitos projekto rengimo; |
| --- | --- |

i)

prisidėti prie ESGK veiklos bendrosios metinės ataskaitos projekto rengimo;

| j) | remti pagal „Erasmus“ programos pavyzdį parengtos Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

j)

remti pagal „Erasmus“ programos pavyzdį parengtos Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų įgyvendinimą.

7.   Vykdydama savo užduotis taryba gali posėdžiauti įvairia konkretiems projektams skirta sudėtimi. Taryba parengia tų sudėčių sudarymui ir veikimui reglamentuoti skirtas taisykles ir priemones, kurioms turi pritarti valdymo komitetas. Kiekviena sudėtis pateikia visai tarybai ataskaitą apie savo veiklą bent kartą per metus, po to jos įgaliojimai gali būti pratęsti.

8.   Tarybai ir kiekvienai jos sudėčiai paramą teikia ir padeda sekretoriato nariai. Tie nariai dalyvauja posėdžiuose be teisės balsuoti. Narys gali tuo pačiu metu pirmininkauti posėdžiams, jei nerandamas kitas kandidatas.

9.   Tarybos ir kiekvienos jos sudėties darbo tvarkos taisykles priima valdymo komitetas.

11 straipsnis

ESGK vadovas

1.   Vadovas:

| a) | yra atsakingas už ESGK veiklą; |
| --- | --- |

a)

yra atsakingas už ESGK veiklą;

| b) | yra vienintelis ESGK teisinis atstovas; |
| --- | --- |

b)

yra vienintelis ESGK teisinis atstovas;

| c) | yra atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą; |
| --- | --- |

c)

yra atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą;

| d) | pataria valdymo komitetui ir tarybai bei remia jų darbą ir |
| --- | --- |

d)

pataria valdymo komitetui ir tarybai bei remia jų darbą ir

| e) | atstovauja ESGK mokymo ir švietimo veiklos klausimais tinklo viduje ir už tinklo ribų. |
| --- | --- |

e)

atstovauja ESGK mokymo ir švietimo veiklos klausimais tinklo viduje ir už tinklo ribų.

2.   Į vadovo pareigybę kandidatūrą teikia asmenys, turintys pripažintų ilgalaikių ekspertinių žinių ir patirties mokymo ir švietimo srityje. Valstybės narės gali pasiūlyti kandidatūras į vadovo pareigybę. Sąjungos institucijų ir EIVT darbuotojai gali pateikti savo kandidatūras į šią pareigybę pagal taikomas taisykles.

3.   Pirminės atrankos procedūra organizuojama vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Pirminės atrankos komisiją sudaro trys EIVT atstovai. Jai pirmininkauja valdymo komiteto pirmininkas. Remiantis pirminės atrankos rezultatais, vyriausiasis įgaliotinis pateikia valdymo komitetui rekomendaciją su bent trijų atrinktų kandidatų sąrašu, sudarytu pirminės atrankos komisijos nustatyta prioriteto tvarka. Ne mažiau kaip pusė sąraše nurodytų atrinktų kandidatų turėtų būti valstybių narių atstovai. Atrankos procedūros metu kandidatai pristato valdymo komitetui savo viziją dėl ESGK, po to valstybių narių paprašoma įvertinti kandidatus slaptu balsavimu raštu. Vadovą kaip EIVT personalo narį skiria vyriausiasis įgaliotinis ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui.

4.   Iki 3 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos valdymo komitetas įvertina, kaip vadovas vykdo jam pavestas užduotis, visų pirma atsižvelgdamas į atrankos procedūros metu jo pristatytoje vizijoje išdėstytus tikslus. Remdamasis šiuo vertinimu, valdymo komitetas pasiūlo pratęsti esamo vadovo įgaliojimus arba pradėti naują atrankos procedūrą naujam vadovui atrinkti. Pastaruoju atveju esamas vadovas negali pretenduoti į šias pareigas. Pratęsimo atveju bendra vadovo įgaliojimų trukmė neviršija penkerių metų.

5.   Vadovas visų pirma:

| a) | imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas ESGK veiklos vykdymas, be kita ko, priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus; |
| --- | --- |

a)

imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas ESGK veiklos vykdymas, be kita ko, priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus;

| b) | rengia ESGK metinės ataskaitos preliminarų projektą ir jo darbo programos preliminarų projektą, kurie turi būti pateikti valdymo komitetui, remiantis tarybos pateiktais pasiūlymais; |
| --- | --- |

b)

rengia ESGK metinės ataskaitos preliminarų projektą ir jo darbo programos preliminarų projektą, kurie turi būti pateikti valdymo komitetui, remiantis tarybos pateiktais pasiūlymais;

| c) | koordinuoja ESGK darbo programos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

c)

koordinuoja ESGK darbo programos įgyvendinimą;

| d) | palaiko ryšius su atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

d)

palaiko ryšius su atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis;

| e) | palaiko ryšius su atitinkamais išorės subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BUSP ir BSGP srityse; |
| --- | --- |

e)

palaiko ryšius su atitinkamais išorės subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BUSP ir BSGP srityse;

| f) | prireikus sudaro techninius susitarimus dėl ESGK mokymo ir švietimo veiklos su atitinkamomis valdžios institucijomis ir subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BSGP srityje; |
| --- | --- |

f)

prireikus sudaro techninius susitarimus dėl ESGK mokymo ir švietimo veiklos su atitinkamomis valdžios institucijomis ir subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BSGP srityje;

| g) | atlieka visas kitas užduotis, kurias jam paskiria valdymo komitetas. |
| --- | --- |

g)

atlieka visas kitas užduotis, kurias jam paskiria valdymo komitetas.

6.   Vadovas yra atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą, ir jis visų pirma:

| a) | rengia visus biudžeto projektus ir pateikia juos valdymo komitetui; |
| --- | --- |

a)

rengia visus biudžeto projektus ir pateikia juos valdymo komitetui;

| b) | priima biudžetus juos patvirtinus valdymo komitetui; |
| --- | --- |

b)

priima biudžetus juos patvirtinus valdymo komitetui;

| c) | yra leidimus suteikiantis pareigūnas ESGK biudžeto atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

yra leidimus suteikiantis pareigūnas ESGK biudžeto atžvilgiu;

| d) | atidaro vieną ar kelias banko sąskaitas ESGK vardu; |
| --- | --- |

d)

atidaro vieną ar kelias banko sąskaitas ESGK vardu;

| e) | derasi dėl visų finansavimo susitarimų ir (arba) techninių susitarimų su Komisija, EIVT ar kuria nors valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo, pateikia juos valdymo komitetui ir sudaro juos; |
| --- | --- |

e)

derasi dėl visų finansavimo susitarimų ir (arba) techninių susitarimų su Komisija, EIVT ar kuria nors valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo, pateikia juos valdymo komitetui ir sudaro juos;

| f) | padedamas atrankos komisijos, atrenka sekretoriato darbuotojus; |
| --- | --- |

f)

padedamas atrankos komisijos, atrenka sekretoriato darbuotojus;

| g) | veda derybas dėl sekretoriato darbuotojų delegavimo į ESGK ir ESGK vardu pasirašo pasikeitimus laiškais šiuo klausimu; |
| --- | --- |

g)

veda derybas dėl sekretoriato darbuotojų delegavimo į ESGK ir ESGK vardu pasirašo pasikeitimus laiškais šiuo klausimu;

| h) | veda derybas dėl darbo sutarčių su darbuotojais, kuriems mokama iš ESGK biudžeto, ir jas pasirašo ESGK vardu; |
| --- | --- |

h)

veda derybas dėl darbo sutarčių su darbuotojais, kuriems mokama iš ESGK biudžeto, ir jas pasirašo ESGK vardu;

| i) | apskritai atstovauja ESGK visų teisės aktų, turinčių finansinių pasekmių, tikslais; |
| --- | --- |

i)

apskritai atstovauja ESGK visų teisės aktų, turinčių finansinių pasekmių, tikslais;

| j) | pateikia valdymo komitetui ESGK metines finansines ataskaitas. |
| --- | --- |

j)

pateikia valdymo komitetui ESGK metines finansines ataskaitas.

7.   Vadovas už savo veiklą atsiskaito valdymo komitetui.

12 straipsnis

ESGK sekretoriatas

1.   Sekretoriatas padeda vadovui atlikti jo užduotis.

2.   Sekretoriatas teikia paramą valdymo komitetui, tarybai, įskaitant jos sudėtis, ir institutams administruojant, koordinuojant ir organizuojant ESGK mokymo ir švietimo veiklą.

3.   Sekretoriatas teikia paramą ir padeda tarybai užtikrinant bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybę ir nuoseklumą ir užtikrinant, kad ji būtų suderinama su Sąjungos politikos pokyčiais. Visų pirma jis padeda užtikrinti, kad visi mokymo ir švietimo veiklos įgyvendinimo etapai – nuo mokymo programos rengimo ir turinio iki metodinio požiūrio – atspindėtų aukščiausius galimus standartus.

4.   Kiekvienas ESGK tinklo institutas skiria ryšių su sekretoriatu kontaktinį asmenį, kuris sprendžia organizacinius bei administracinius klausimus, susijusius su ESGK mokymo ir švietimo veiklos organizavimu.

5.   Sekretoriatas glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir EIVT.

13 straipsnis

ESGK personalas

1.   ESGK personalą sudaro:

| a) | Sąjungos institucijų, EIVT ir Sąjungos agentūrų į ESGK deleguoti darbuotojai; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos institucijų, EIVT ir Sąjungos agentūrų į ESGK deleguoti darbuotojai;

| b) | į ESGK valstybių narių deleguoti nacionaliniai ekspertai; |
| --- | --- |

b)

į ESGK valstybių narių deleguoti nacionaliniai ekspertai;

| c) | sutartininkai tuo atveju, kai nebuvo paskirtas nacionalinis ekspertas ir patvirtinus valdymo komitetui. |
| --- | --- |

c)

sutartininkai tuo atveju, kai nebuvo paskirtas nacionalinis ekspertas ir patvirtinus valdymo komitetui.

2.   ESGK gali priimti stažuotojus ir atvykstančius stipendininkus.

3.   Dėl ESGK darbuotojų skaičiaus, taip pat dėl ateinančių metų biudžeto sprendžia valdymo komitetas; tas skaičius yra aiškiai siejamas su ESGK mokymo ir švietimo veiklos apimtimi ir kitomis 4 straipsnyje apibrėžtomis užduotimis.

4.   Valstybių narių į ESGK deleguotiems nacionaliniams ekspertams mutatis mutandis taikomas vyriausiojo įgaliotinio sprendimas, kuriuo nustatomos taisyklės, taikytinos į EIVT komandiruotiems nacionaliniams ekspertams. Darbuotojams, kuriuos į ESGK deleguoja Sąjungos institucijos, įskaitant sutartininkus, kuriems mokama iš ESGK biudžeto, taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (6).

5.   Valdymo komitetas, remdamasis vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu, prireikus nustato sąlygas, taikytinas stažuotojams ir atvykstantiems stipendininkams.

6.   ESGK darbuotojai negali sudaryti sutarčių ar prisiimti kitokių finansinių įsipareigojimų ESGK vardu, jei nėra gavę išankstinio rašytinio vadovo leidimo.

III SKYRIUS

Finansavimas

14 straipsnis

Nepiniginiai įnašai į mokymo ir švietimo veiklą

1.   Kiekviena valstybė narė, Sąjungos institucija, Sąjungos agentūra bei institutas ir EIVT padengia visas išlaidas, susijusias su savo dalyvavimu ESGK veikloje, įskaitant atlyginimus, išmokas, kelionės ir pragyvenimo išlaidas bei išlaidas, susijusias su organizacine ir administracine parama ESGK mokymo ir švietimo veiklai.

2.   Kiekvienas ESGK mokymo ir švietimo veiklos dalyvis padengia visas su savo dalyvavimu susijusias išlaidas.

15 straipsnis

EIVT parama

1.   EIVT padengia vadovo ir sekretoriato priėmimo savo patalpose išlaidas, įskaitant su informacinėmis technologijomis, vadovo delegavimu ir vieno sekretoriato darbuotojo asistento delegavimu susijusias išlaidas.

2.   EIVT suteikia ESGK administracinę paramą, būtiną jam siekiant įdarbinti ir valdyti savo personalą, taip pat vykdyti savo biudžetą.

16 straipsnis

Įnašas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto

1.   ESGK iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto gauna metinį arba daugiametį įnašą. Tuo įnašu gali būti finansuojamos visų pirma išlaidos, skirtos mokymo ir švietimo veiklai remti, ir išlaidos valstybių narių į ESGK deleguotiems nacionaliniams ekspertams ir ne daugiau kaip vienam sutartininkui.

2.   Orientacinė finansavimo suma, skirta ESGK išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d., yra 2 055 156 EUR.

Dėl orientacinės finansinės sumos, skirtos ESGK išlaidoms padengti vėlesniais laikotarpiais, sprendimus priima Taryba.

3.   Atsižvelgdamas į 2 dalyje nurodytą Tarybos sprendimą, vadovas derasi dėl finansavimo susitarimo su Komisija.

17 straipsnis

Savanoriški įnašai

1.   Konkrečios veiklos finansavimo tikslu ESGK gali gauti savanoriškų įnašų iš valstybių narių ir institutų arba kitų paramos teikėjų ir juos administruoti. Tokius įnašus konkrečiam tikslui paskiria ESGK.

2.   Vadovas derasi dėl 1 dalyje nurodytų įnašų techninių aspektų.

18 straipsnis

Projektų įgyvendinimas

1.   ESGK gali pateikti paraiškas dėl mokslinių tyrimų ir kitų projektų BUSP srityje. ESGK gali būti projekto koordinatorius arba dalyvis. Vadovas gali būti paskirtas į tokio projekto patariamąją valdybą. Vadovas gali deleguoti tą užduotį vienam iš tarybos sudėčių pirmininkų arba sekretoriato nariui.

2.   Pagal tuos projektus gaunami įnašai turi būti matomi ESGK taisomajame biudžete ir naudojami atsižvelgiant į ESGK užduotis ir tikslus.

19 straipsnis

Finansinės taisyklės

ESGK finansuojamoms išlaidoms ir tokių išlaidų finansavimui taikomos Finansinės taisyklės.

IV SKYRIUS

Įvairios nuostatos

20 straipsnis

Dalyvavimas ESGK mokymo ir švietimo veikloje

1.   Visų valstybių narių ir stojančiųjų valstybių piliečiai gali dalyvauti visoje ESGK mokymo ir švietimo veikloje. Veiklą organizuojantys ir vykdantys institutai užtikrina, kad tas principas būtų taikomas be išimčių.

2.   Iš esmės ESGK mokymo ir švietimo veikloje taip pat gali dalyvauti valstybių, kurios yra šalys kandidatės stoti į Sąjungą, piliečiai ir, atitinkamais atvejais, kitų trečiųjų valstybių piliečiai ir organizacijų atstovai, visų pirma kai tai susiję su 4 straipsnio 2 dalies d punkte nurodyta mokymo ir švietimo veikla.

3.   Dalyviai turi būti civilinio / diplomatinio / policijos / karinio personalo nariai, kurie sprendžia BSGP ir BUSP srities klausimus, ir ekspertai, kurie turės dalyvauti BSGP misijose ar operacijose.

Dalyvauti ESGK mokymo ir švietimo veikloje gali būti kviečiami, inter alia, tarptautinių organizacijų, nevyriausybinių organizacijų, akademinių institucijų ir žiniasklaidos atstovai, taip pat verslo bendruomenės nariai.

4.   ESGK kursą pabaigusiam dalyviui išduodamas vyriausiojo įgaliotinio pasirašytas pažymėjimas. Pažymėjimo išdavimo sąlygas nuolat peržiūri valdymo komitetas. Tą pažymėjimą pripažįsta valstybės narės ir Sąjungos institucijos.

21 straipsnis

Bendradarbiavimas

ESGK bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis ir kitais atitinkamais subjektais (pavyzdžiui, trečiųjų valstybių nacionaliniais mokymo ir švietimo institutais), visų pirma su nurodytais 5 straipsnio 2 dalyje, bet jais neapsiribojant, ir remiasi jų praktine patirtimi.

22 straipsnis

Saugumo nuostatai

ESGK taikomas Tarybos sprendimas 2013/488/ES (7).

7

V SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

23 straipsnis

Tęstinumas

Taisyklės ir reglamentai, kurie buvo priimti siekiant įgyvendinti Sprendimą (BUSP) 2016/2382, toliau galioja šio sprendimo įgyvendinimo tikslais, jei jie suderinami su šiuo sprendimu, kol jie bus iš dalies pakeisti arba panaikinti.

24 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas (BUSP) 2016/2382 panaikinamas.

25 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. spalio 20 d. vadovas inicijuoja mokymo ir švietimo veiklos peržiūrą, konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais.

2.   Peržiūra pateikiama valdymo komitetui.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

27 straipsnis

Paskelbimas

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Liuksemburge 2020 m. spalio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  
  2005 m. liepos 18 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2005/575/BUSP, įsteigiantys Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) (OL L 194, 2005 7 26, p. 15).

1

(2)  
  2008 m. birželio 23 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/550/BUSP, įsteigiantys Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) ir panaikinantys Bendruosius veiksmus 2005/575/BUSP (OL L 176, 2008 7 4, p. 20).

2

(3)  
  2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/189/BUSP, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinami Bendrieji veiksmai 2008/550/BUSP (OL L 112, 2013 4 24, p. 22).

3

(4)  
  2016 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2382, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinamas Sprendimas 2013/189/BUSP (OL L 352, 2016 12 23, p. 60).

4

(5)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

5

(6)  
  1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones (OL L 56, 1968 3 4, p. 1).

6

(7)  
  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

7

---

PRIEDAS

FINANSINĖS TAISYKLĖS, TAIKOMOS ESGK FINANSUOJAMOMS IŠLAIDOMS IR ESGK IŠLAIDŲ FINANSAVIMUI

1 straipsnis

Biudžeto principai

1.   ESGK biudžetas, sudarytas eurais, yra aktas, kuriame kiekvieniems finansiniams metams nustatomos ir patvirtinamos visos ESGK pajamos ir visos ESGK finansuojamos išlaidos.

2.   Biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

3.   ESGK pajamos arba jo finansuojamos išlaidos gali būti įvykdytos tik įtraukus jas į tam tikrą ESGK biudžeto išlaidų kategoriją.

2 straipsnis

Biudžetų priėmimas

1.   Kiekvienais metais vadovas parengia biudžeto projektą kitiems finansiniams metams, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi tų pačių metų gruodžio 31 d. Į biudžeto projektą įtraukiami asignavimai, laikomi būtinais ESGK finansuojamoms išlaidoms tuo laikotarpiu padengti, ir pajamų, kuriomis turėtų būti padengtos tokios išlaidos, prognozė.

2.   Asignavimai reikiamu mastu suklasifikuojami pagal rūšį ar tikslą į skyrius ir straipsnius. Projekte pateikiamos išsamios pastabos dėl kiekvieno straipsnio.

3.   Pajamas sudaro valstybių narių ar kitų paramos teikėjų savanoriški įnašai, taip pat metinis įnašas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.

4.   Vadovas ne vėliau kaip kovo 31 d. pateikia išsamią biudžeto ataskaitą dėl praėjusių finansinių metų. Ne vėliau kaip liepos 31 d. vadovas pateikia valdymo komitetui pasiūlymą dėl kitų finansinių metų biudžeto projekto.

5.   Valdymo komitetas biudžeto projektą patvirtina ne vėliau kaip spalio 31 d.

6.   Jei ESGK gauna daugiametį įnašą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, valdymo komitetas patvirtina metinį biudžetą bendru sutarimu.

3 straipsnis

Asignavimų perkėlimai

Nenumatytų aplinkybių atveju vadovas gali priimti sprendimą dėl asignavimų perkėlimų iš vienos 16 straipsnyje nurodyto įnašo biudžeto eilutės ar biudžeto išlaidų kategorijos į kitą, jei tie perkėlimai nesudaro daugiau kaip 25 % šių biudžeto eilučių ar išlaidų kategorijų, ir nuolat praneša valdymo komitetui apie tokius perkėlimus. Asignavimų perkėlimai iš vienos biudžeto eilutės ar išlaidų kategorijos į kitą, kurie sudaro daugiau kaip 25 % biudžeto eilučių ar išlaidų kategorijų, pateikiami ESGK taisomajame biudžete valdymo komitetui patvirtinti.

4 straipsnis

Asignavimų perkėlimai į kitą laikotarpį

1.   Asignavimai, kurie reikalingi atlikti mokėjimams, susijusiems su teisiniais įsipareigojimais, prisiimtais ne vėliau kaip finansinių metų gruodžio 31 d., perkeliami į kitus finansinius metus.

2.   Iš savanoriškų įnašų gaunami asignavimai perkeliami į kitus finansinius metus.

3.   Iš projektų gaunami asignavimai perkeliami į kitus finansinius metus.

4.   Vadovas, gavęs valdymo komiteto pritarimą, gali į kitus finansinius metus perkelti ir kitus biudžeto asignavimus.

5.   Kiti asignavimai finansinių metų pabaigoje panaikinami.

5 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir personalo valdymas

ESGK savo biudžeto vykdymo ir personalo valdymo tikslu kiek įmanoma naudojasi esamomis Sąjungos administracinėmis struktūromis, visų pirma EIVT.

6 straipsnis

Banko sąskaitos

1.   Visos ESGK banko sąskaitos atidaromos patikimose finansų įstaigose, kurių pagrindinės buveinės yra valstybėse narėse; jos atidaromos kaip einamosios sąskaitos arba kaip terminuotos trukmės sąskaitos eurais.

2.   Jokia ESGK banko sąskaita negali būti pereikvojama.

7 straipsnis

Mokėjimai

Visiems mokėjimams iš ESGK banko sąskaitos atlikti reikalingas ESGK vadovo ir kito personalo nario bendras parašas.

8 straipsnis

Apskaita

1.   Vadovas užtikrina, kad ESGK pajamų, išlaidų ir turto inventoriaus apskaita būtų tvarkoma laikantis tarptautiniu mastu pripažintų apskaitos standartų, taikomų viešajam sektoriui.

2.   Vadovas pateikia valdymo komitetui atitinkamų finansinių metų metines ataskaitas ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d., kartu pateikdamas šių Finansinių taisyklių 2 straipsnio 4 dalyje nurodytą išsamią ataskaitą.

3.   Jei būtina, gali būti užsakomos apskaitos paslaugos.

9 straipsnis

Auditas

1.   ESGK ataskaitų auditas atliekamas kasmet.

2.   Būtinos audito paslaugos užsakomos.

3.   Audito ataskaitos kartu su šių Finansinių taisyklių 2 straipsnio 4 dalyje nurodyta išsamia ataskaita pateikiamos valdymo komitetui.

10 straipsnis

Patvirtinimas, kad biudžetas įvykdytas

1.   Valdymo komitetas, remdamasis išsamia ataskaita, metinėmis ataskaitomis ir metine audito ataskaita, nusprendžia, ar patvirtinti, kad vadovas įvykdė ESGK biudžetą.

2.   Vadovas imasi visų reikiamų veiksmų, kad valdymo komitetas galėtų patvirtinti, kad jis įvykdė biudžetą, ir atsižvelgia į visas sprendimuose dėl biudžeto įvykdymo pateiktas pastabas, jei jų pateikta.

---

| 2020 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 348/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 348/15

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/1516

2020 m. spalio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da’esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2016 m. rugsėjo 20 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1693 (1); |
| --- | --- |

(1)

2016 m. rugsėjo 20 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1693 (1);

| (2) | Sprendimo (BUSP) 2016/1693 2 straipsnio 2 dalyje ir 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse išdėstytos ribojamosios priemonės taikomos iki 2020 m. spalio 31 d. Remiantis to sprendimo peržiūros rezultatais, ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2021 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo (BUSP) 2016/1693 2 straipsnio 2 dalyje ir 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse išdėstytos ribojamosios priemonės taikomos iki 2020 m. spalio 31 d. Remiantis to sprendimo peržiūros rezultatais, ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2021 m. spalio 31 d.;

| (3) | todėl Sprendimas (BUSP) 2016/1693 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Sprendimas (BUSP) 2016/1693 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2016/1693 6 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

| „5. | 2 straipsnio 2 dalyje ir 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos priemonės taikomos iki 2021 m. spalio 31 d.“ |
| --- | --- |

„5.

2 straipsnio 2 dalyje ir 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos priemonės taikomos iki 2021 m. spalio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge 2020 m. spalio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  
  2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da’esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2002/402/BUSP (OL L 255, 2016 9 21, p. 25).

1

---

| 2020 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 348/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 348/16

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2020/1517

2020 m. spalio 19 d.

dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryboje, įsteigtoje Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante, dėl Jungtinės Karalystės pateiktos prisijungimo prie šios konvencijos paraiškos, kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2019/937

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante (toliau – NASCO konvencija) (1) patvirtinta Tarybos sprendimu 82/886/EEB (2) ir įsigaliojo 1983 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante (toliau – NASCO konvencija) (1) patvirtinta Tarybos sprendimu 82/886/EEB (2) ir įsigaliojo 1983 m. spalio 1 d.;

| (2) | šiuo metu NASCO konvencija taikoma Jungtinei Karalystei, nes Sąjunga yra šios konvencijos šalis; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu NASCO konvencija taikoma Jungtinei Karalystei, nes Sąjunga yra šios konvencijos šalis;

| (3) | pagal NASCO konvencijos 17 straipsnio 3 dalį prie tos konvencijos gali prisijungti bet kuri valstybė, kurios jurisdikcijai priklauso žvejybos plotai Šiaurės Atlanto vandenyne arba kuri yra lašišų išteklių kilmės valstybė, jei tam pritaria pagal NASCO konvenciją įsteigtos Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryba; |
| --- | --- |

(3)

pagal NASCO konvencijos 17 straipsnio 3 dalį prie tos konvencijos gali prisijungti bet kuri valstybė, kurios jurisdikcijai priklauso žvejybos plotai Šiaurės Atlanto vandenyne arba kuri yra lašišų išteklių kilmės valstybė, jei tam pritaria pagal NASCO konvenciją įsteigtos Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryba;

| (4) | 2019 m. gegužės 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/937 (3). Tame sprendime buvo pritarta Jungtinės Karalystės prisijungimo prie NASCO konvencijos paraiškai, tačiau pritarimas prisijungimo paraiškai turėjo įsigalioti nuo to momento, kai Jungtinei Karalystei nustos būti taikoma Sąjungos teisė; |
| --- | --- |

(4)

2019 m. gegužės 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/937 (3). Tame sprendime buvo pritarta Jungtinės Karalystės prisijungimo prie NASCO konvencijos paraiškai, tačiau pritarimas prisijungimo paraiškai turėjo įsigalioti nuo to momento, kai Jungtinei Karalystei nustos būti taikoma Sąjungos teisė;

| (5) | pagal Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (4) 129 straipsnio 4 dalį, pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė gali vesti derybas dėl tarptautinių susitarimų, kuriuos ji ketina savarankiškai sudaryti Sąjungos išimtinės kompetencijos srityse, juos pasirašyti ir ratifikuoti, jei pereinamuoju laikotarpiu tie susitarimai neįsigalioja ar nėra taikomi, išskyrus atvejus, kai Sąjunga tai leidžia. Tarybos sprendimu (ES) 2020/135 (5) nustatytos tokio leidimo suteikimo sąlygos ir procedūra; |
| --- | --- |

(5)

pagal Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (4) 129 straipsnio 4 dalį, pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė gali vesti derybas dėl tarptautinių susitarimų, kuriuos ji ketina savarankiškai sudaryti Sąjungos išimtinės kompetencijos srityse, juos pasirašyti ir ratifikuoti, jei pereinamuoju laikotarpiu tie susitarimai neįsigalioja ar nėra taikomi, išskyrus atvejus, kai Sąjunga tai leidžia. Tarybos sprendimu (ES) 2020/135 (5) nustatytos tokio leidimo suteikimo sąlygos ir procedūra;

| (6) | 2020 m. balandžio 3 d. raštu Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie savo ketinimą savarankiškai išreikšti sutikimą NASCO konvenciją pereinamuoju laikotarpiu laikyti įpareigojančia; |
| --- | --- |

(6)

2020 m. balandžio 3 d. raštu Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie savo ketinimą savarankiškai išreikšti sutikimą NASCO konvenciją pereinamuoju laikotarpiu laikyti įpareigojančia;

| (7) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2020/1305 (6) Jungtinei Karalystei leidžiama savarankiškai išreikšti sutikimą NASCO konvenciją laikyti įpareigojančia, nes Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos įvykdytos; |
| --- | --- |

(7)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2020/1305 (6) Jungtinei Karalystei leidžiama savarankiškai išreikšti sutikimą NASCO konvenciją laikyti įpareigojančia, nes Sprendimo (ES) 2020/135 3 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos įvykdytos;

| (8) | pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (7) (UNCLOS) 66 straipsnį valstybės, kurių upėse neršia anadrominių išteklių žuvys, turi būti labiausiai suinteresuotos tokiais ištekliais ir atsakingos už juos. Anadrominių išteklių kilmės valstybė privalo užtikrinti jų išsaugojimą imdamasi tinkamų reguliavimo priemonių, taikomų žvejybai visuose vandenyse, esančiuose į kranto pusę nuo jos išskirtinės ekonominės zonos išorinių ribų. Tais atvejais, kai anadrominiai ištekliai migruoja į arba per vandenis, esančius į kranto pusę nuo valstybės, kuri nėra kilmės valstybė, išskirtinės ekonominės zonos išorinių ribų, ta valstybė privalo bendradarbiauti su kilmės valstybe tų išteklių išsaugojimo ir tokių išteklių valdymo tikslais; |
| --- | --- |

(8)

pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (7) (UNCLOS) 66 straipsnį valstybės, kurių upėse neršia anadrominių išteklių žuvys, turi būti labiausiai suinteresuotos tokiais ištekliais ir atsakingos už juos. Anadrominių išteklių kilmės valstybė privalo užtikrinti jų išsaugojimą imdamasi tinkamų reguliavimo priemonių, taikomų žvejybai visuose vandenyse, esančiuose į kranto pusę nuo jos išskirtinės ekonominės zonos išorinių ribų. Tais atvejais, kai anadrominiai ištekliai migruoja į arba per vandenis, esančius į kranto pusę nuo valstybės, kuri nėra kilmės valstybė, išskirtinės ekonominės zonos išorinių ribų, ta valstybė privalo bendradarbiauti su kilmės valstybe tų išteklių išsaugojimo ir tokių išteklių valdymo tikslais;

| (9) | siekdama užkirsti kelią netausiai žvejybai, Sąjunga suinteresuota, kad Jungtinė Karalystė bendradarbiautų užtikrinant, kad lašišų ištekliai būtų valdomi laikantis visų UNCLOS ir 1995 m. rugpjūčio 4 d. Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (8), ar bet kokio kito tarptautinio susitarimo nuostatų ar tarptautinės teisės normų; |
| --- | --- |

(9)

siekdama užkirsti kelią netausiai žvejybai, Sąjunga suinteresuota, kad Jungtinė Karalystė bendradarbiautų užtikrinant, kad lašišų ištekliai būtų valdomi laikantis visų UNCLOS ir 1995 m. rugpjūčio 4 d. Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (8), ar bet kokio kito tarptautinio susitarimo nuostatų ar tarptautinės teisės normų;

| (10) | kaip numatyta UNCLOS 66 straipsnyje, anadrominių išteklių kilmės valstybė ir kitos šiuos išteklius žvejojančios valstybės privalo susitarti dėl to straipsnio įgyvendinimo tvarkos. Tokį bendradarbiavimą galima organizuoti per regionines žvejybos valdymo organizacijas; |
| --- | --- |

(10)

kaip numatyta UNCLOS 66 straipsnyje, anadrominių išteklių kilmės valstybė ir kitos šiuos išteklius žvejojančios valstybės privalo susitarti dėl to straipsnio įgyvendinimo tvarkos. Tokį bendradarbiavimą galima organizuoti per regionines žvejybos valdymo organizacijas;

| (11) | Jungtinės Karalystės prisijungimas prie NASCO konvencijos suteiks jai galimybę bendradarbiauti dėl būtinų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, tinkamai atsižvelgiant į kitų šalių ir Sąjungos teises, interesus ir pareigas, ir užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų vykdoma taip, kad atitinkami lašišų ištekliai būtų naudojami tausiai; |
| --- | --- |

(11)

Jungtinės Karalystės prisijungimas prie NASCO konvencijos suteiks jai galimybę bendradarbiauti dėl būtinų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, tinkamai atsižvelgiant į kitų šalių ir Sąjungos teises, interesus ir pareigas, ir užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų vykdoma taip, kad atitinkami lašišų ištekliai būtų naudojami tausiai;

| (12) | Jungtinės Karalystės prisijungimas prie NASCO konvencijos dar nepasibaigus pereinamajam laikotarpiui leistų jai visapusiškai įgyvendinti pagal UNCLOS nustatytus su išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėmis susijusius įpareigojimus, kurie įsigalios nuo to momento, kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis ir Jungtinei Karalystei nustos būti taikoma Sąjungos teisė. Todėl Sąjunga yra suinteresuota pritarti Jungtinės Karalystės pateiktai prisijungimo prie NASCO konvencijos paraiškai; |
| --- | --- |

(12)

Jungtinės Karalystės prisijungimas prie NASCO konvencijos dar nepasibaigus pereinamajam laikotarpiui leistų jai visapusiškai įgyvendinti pagal UNCLOS nustatytus su išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėmis susijusius įpareigojimus, kurie įsigalios nuo to momento, kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis ir Jungtinei Karalystei nustos būti taikoma Sąjungos teisė. Todėl Sąjunga yra suinteresuota pritarti Jungtinės Karalystės pateiktai prisijungimo prie NASCO konvencijos paraiškai;

| (13) | siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, Sprendimas (ES) 2019/937 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(13)

siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, Sprendimas (ES) 2019/937 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryboje (toliau – NASCO taryba), įsteigtoje Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante (toliau – NASCO konvencija), yra pritarti Jungtinės Karalystės prisijungimo prie NASCO konvencijos paraiškai.

2.   Komisija įgaliojama NASCO taryboje balsuoti dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo prie NASCO konvencijos ir dėl Jungtinės Karalystės narystės Vakarų Grenlandijos komisijoje ir Šiaurės Rytų Atlanto komisijoje.

2 straipsnis

Sprendimas (ES) 2019/937 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2020 m. spalio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  
  OL L 378, 1982 12 31, p. 25.

1

(2)  
  1982 m. gruodžio 13 d. Tarybos sprendimas 82/886/EEB dėl Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante patvirtinimo (OL L 378, 1982 12 31, p. 24).

2

(3)  
  2019 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/937 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl Jungtinės Karalystės pateiktos prisijungimo prie Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante paraiškos (OL L 149, 2019 6 7, p. 61).

3

(4)  
  OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

4

(5)  
  2020 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/135 dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo (OL L 29, 2020 1 31, p. 1).

5

(6)  
  2020 m. rugsėjo 18 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1305 dėl leidimo Jungtinei Karalystei savarankiškai išreikšti sutikimą tam tikrus tarptautinius susitarimus, kurie įsigalioja arba kuruos ketinama taikyti pereinamuoju laikotarpiu Sąjungos bendros žuvininkystės politikos srityje, laikyti įpareigojančiais (OL L 305, 2020 9 21, p. 27).

6

(7)  
  OL L 179, 1998 6 23, p. 3.

7

(8)  
  OL L 189, 1998 7 3, p. 17.

8

---