# Službeni list L 400/2020

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 400 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 63.30. studenoga 2020. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 400

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 63.30. studenoga 2020.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2020/1781 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu smanjenja ribolovnog kapaciteta u Baltičkome moru i Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti flota za ulov bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku | 1 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2020/1782 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o izmjeni Odluke br. 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) (
  1
  ) | 7 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2020/1781 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu smanjenja ribolovnog kapaciteta u Baltičkome moru i Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti flota za ulov bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku

1

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2020/1782 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o izmjeni Odluke br. 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) (
  1
  )

1

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 30.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 400/1

---

UREDBA (EU) 2020/1781 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 25. studenoga 2020.

o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu smanjenja ribolovnog kapaciteta u Baltičkome moru i Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti flota za ulov bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđen je višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru („višegodišnji plan za Baltik”). Višegodišnjim planom za Baltik treba provesti pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav sveli na najmanju mjeru. On treba biti u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša u morskom okolišu do 2020. kako je utvrđeno u Direktivi 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđen je višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru („višegodišnji plan za Baltik”). Višegodišnjim planom za Baltik treba provesti pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav sveli na najmanju mjeru. On treba biti u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša u morskom okolišu do 2020. kako je utvrđeno u Direktivi 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (2) | Odredbe višegodišnjeg plana za Baltik u vezi s donošenjem pojedinosti za provedbu obveze iskrcavanja predviđene Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) u vodama Unije u Baltičkome moru trebale bi se primjenjivati i na lososa (Salmo salar) u pogledu izuzeća na temelju visoke stope preživljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Odredbe višegodišnjeg plana za Baltik u vezi s donošenjem pojedinosti za provedbu obveze iskrcavanja predviđene Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) u vodama Unije u Baltičkome moru trebale bi se primjenjivati i na lososa (Salmo salar) u pogledu izuzeća na temelju visoke stope preživljavanja.

| (3) | Prema znanstvenoj procjeni koju je provelo Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) mnoge vrste i staništa u Baltičkome moru nisu u dobrom stanju. Godišnji unos hranjivih tvari i dalje premašuje regionalno dogovorene ciljeve u središnjem Baltičkome moru, arhipelaškome moru i Finskom zaljevu. Koncentracije hranjivih tvari i dalje su relativno visoke, kao što je slučaj i s razmjerom dubokomorskih područja s nedovoljnom količinom kisika ili bez kisika. Razine kontaminanata i dalje su povećane u usporedbi s većinom europskih mora. To opće okolišno stanje utječe na funkcioniranje prehrambene mreže, smanjuje izdržljivost i otpornost na daljnje promjene u okolišu te smanjuje izglede za društveno-gospodarske koristi, uključujući ribolovne mogućnosti. |
| --- | --- |

(3)

Prema znanstvenoj procjeni koju je provelo Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) mnoge vrste i staništa u Baltičkome moru nisu u dobrom stanju. Godišnji unos hranjivih tvari i dalje premašuje regionalno dogovorene ciljeve u središnjem Baltičkome moru, arhipelaškome moru i Finskom zaljevu. Koncentracije hranjivih tvari i dalje su relativno visoke, kao što je slučaj i s razmjerom dubokomorskih područja s nedovoljnom količinom kisika ili bez kisika. Razine kontaminanata i dalje su povećane u usporedbi s većinom europskih mora. To opće okolišno stanje utječe na funkcioniranje prehrambene mreže, smanjuje izdržljivost i otpornost na daljnje promjene u okolišu te smanjuje izglede za društveno-gospodarske koristi, uključujući ribolovne mogućnosti.

| (4) | Sve lošije stanje stoka bakalara u istočnom Baltiku (Gadus morhua) povezano je s tim stanjem. Prema ICES-u, stok bakalara u istočnom Baltiku ima neodrživo nisku razinu biomase zbog sve manje novačenja, slabe dostupnosti vrsta koje su im prirodni plijen, okolišnih čimbenika te promjena u ekosustavu, poput nedostatka kisika, povišene temperature ili onečišćenja, što sve zajedno dovodi do visoke prirodne smrtnosti koja je otprilike tri puta veća od ribolovne smrtnosti, kao i prekomjerne ribolovne smrtnosti s obzirom na stanje stoka. Biomasa bakalara u istočnom Baltiku veličine za komercijalno iskorištavanje trenutačno je na najnižoj razini zabilježenoj od 50-ih godina 20. stoljeća. Nadalje, ICES je procijenio da će biomasa stoka u mrijestu bakalara u istočnom Baltiku srednjoročno (do 2024.) ostati ispod referentne točke održivosti čak i ako nema ribolova te je stoga savjetovao da ulovi za taj stok za 2020. budu na nuli. |
| --- | --- |

(4)

Sve lošije stanje stoka bakalara u istočnom Baltiku (Gadus morhua) povezano je s tim stanjem. Prema ICES-u, stok bakalara u istočnom Baltiku ima neodrživo nisku razinu biomase zbog sve manje novačenja, slabe dostupnosti vrsta koje su im prirodni plijen, okolišnih čimbenika te promjena u ekosustavu, poput nedostatka kisika, povišene temperature ili onečišćenja, što sve zajedno dovodi do visoke prirodne smrtnosti koja je otprilike tri puta veća od ribolovne smrtnosti, kao i prekomjerne ribolovne smrtnosti s obzirom na stanje stoka. Biomasa bakalara u istočnom Baltiku veličine za komercijalno iskorištavanje trenutačno je na najnižoj razini zabilježenoj od 50-ih godina 20. stoljeća. Nadalje, ICES je procijenio da će biomasa stoka u mrijestu bakalara u istočnom Baltiku srednjoročno (do 2024.) ostati ispod referentne točke održivosti čak i ako nema ribolova te je stoga savjetovao da ulovi za taj stok za 2020. budu na nuli.

| (5) | U višegodišnjem planu za Baltik, ako u znanstvenom mišljenju postoje naznake da je neki stok u opasnosti, zahtijeva se poduzimanje korektivnih mjera koje uključuju smanjenje ribolovnih mogućnosti i posebne mjere očuvanja, a te mjere treba dopuniti svim drugim primjerenim mjerama. Korektivne mjere mogu uključivati obustavu ciljanog ribolova za taj stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti. Mjere treba odabrati u skladu s prirodom, ozbiljnošću, trajanjem i ponavljanjem stanja. |
| --- | --- |

(5)

U višegodišnjem planu za Baltik, ako u znanstvenom mišljenju postoje naznake da je neki stok u opasnosti, zahtijeva se poduzimanje korektivnih mjera koje uključuju smanjenje ribolovnih mogućnosti i posebne mjere očuvanja, a te mjere treba dopuniti svim drugim primjerenim mjerama. Korektivne mjere mogu uključivati obustavu ciljanog ribolova za taj stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti. Mjere treba odabrati u skladu s prirodom, ozbiljnošću, trajanjem i ponavljanjem stanja.

| (6) | Na temelju procjene stoka bakalara u istočnom Baltiku Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU) 2019/1248 (6) kojom se ribarskim plovilima Unije zabranjuje ribolov bakalara u pododjeljcima ICES-a 24, 25 i 26 do 31. prosinca 2019. Ta je zabrana imala znatan učinak na istočnu regiju Baltika, posebno na sektor malog artizanalnog ribolova. Ona je utjecala i na ribarstvo u zapadnom Baltiku. |
| --- | --- |

(6)

Na temelju procjene stoka bakalara u istočnom Baltiku Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU) 2019/1248 (6) kojom se ribarskim plovilima Unije zabranjuje ribolov bakalara u pododjeljcima ICES-a 24, 25 i 26 do 31. prosinca 2019. Ta je zabrana imala znatan učinak na istočnu regiju Baltika, posebno na sektor malog artizanalnog ribolova. Ona je utjecala i na ribarstvo u zapadnom Baltiku.

| (7) | Uredbom Vijeća (EU) 2019/1838 (7) za bakalara iz istočnog Baltika za 2020. predviđa se potrebno i dosad nezabilježeno smanjenje ribolovnih mogućnosti od 92 % u odnosu na 2019. te se uporaba ukupnog dopuštenog ulova („TAC”) ograničava samo na usputne ulove. Stoga ne treba dopustiti ciljani ribolov tog stoka. Ribolovne operacije koje se obavljaju u svrhu znanstvenih istraživanja su dopuštene kako bi se pratila kretanja biomase stoka. Budući da je u pododjeljku ICES-a 24 prisutan uglavnom bakalar iz istočnog Baltika, upotreba TAC-a za bakalara iz zapadnog Baltika u pododjeljku ICES-a 24 također je ograničena na usputni ulov bakalara. |
| --- | --- |

(7)

Uredbom Vijeća (EU) 2019/1838 (7) za bakalara iz istočnog Baltika za 2020. predviđa se potrebno i dosad nezabilježeno smanjenje ribolovnih mogućnosti od 92 % u odnosu na 2019. te se uporaba ukupnog dopuštenog ulova („TAC”) ograničava samo na usputne ulove. Stoga ne treba dopustiti ciljani ribolov tog stoka. Ribolovne operacije koje se obavljaju u svrhu znanstvenih istraživanja su dopuštene kako bi se pratila kretanja biomase stoka. Budući da je u pododjeljku ICES-a 24 prisutan uglavnom bakalar iz istočnog Baltika, upotreba TAC-a za bakalara iz zapadnog Baltika u pododjeljku ICES-a 24 također je ograničena na usputni ulov bakalara.

| (8) | Ribolovne flote koje trenutačno ovise o bakalaru iz istočnog Baltika nemaju mogućnost loviti druge stokove kao alternativu. Procjenjuje se da bi zbog naknade ekonomskih gubitaka uzrokovanih zabranom ribolova bakalara u istočnom Baltiku bili potrebni dodatni ulovi od otprilike 20 000 tona alternativnih vrsta. Međutim, Uredbom (EU) 2019/1838 za 2020. predviđaju se velika smanjenja za druge stokove, osobito smanjenje od 60 % u pogledu bakalara u zapadnom Baltiku, dok se u pogledu haringe u zapadnom Baltiku (Clupea harengus) predviđa smanjenje od 65 % za zapadni stok i 27 % za stok u Botničkom zaljevu. |
| --- | --- |

(8)

Ribolovne flote koje trenutačno ovise o bakalaru iz istočnog Baltika nemaju mogućnost loviti druge stokove kao alternativu. Procjenjuje se da bi zbog naknade ekonomskih gubitaka uzrokovanih zabranom ribolova bakalara u istočnom Baltiku bili potrebni dodatni ulovi od otprilike 20 000 tona alternativnih vrsta. Međutim, Uredbom (EU) 2019/1838 za 2020. predviđaju se velika smanjenja za druge stokove, osobito smanjenje od 60 % u pogledu bakalara u zapadnom Baltiku, dok se u pogledu haringe u zapadnom Baltiku (Clupea harengus) predviđa smanjenje od 65 % za zapadni stok i 27 % za stok u Botničkom zaljevu.

| (9) | Analiza pokazuje da segmenti flote koji najviše ovise o bakalaru u istočnom Baltiku obuhvaćaju više od 300 plovila, uglavnom koćarice i plovila s mrežama u Litvi, Latviji i Poljskoj, a u manjoj mjeri u Danskoj i Njemačkoj. Ti su segmenti flote od velike društveno-gospodarske važnosti i čine otprilike 20 % i 50 % nacionalnih flota u Litvi, Latviji i Poljskoj, izraženo u ekvivalentima punog radnog vremena. Samo se manji dio segmenata flote čini dovoljno otpornim da preživi kratkoročnu, ali ne i srednjoročnu ili dugoročnu zabranu ribolova. Ostatak je ili već u lošem stanju, koje će se još pogoršati zbog zabrane ribolova, ili će se suočiti s potpunom erozijom profitabilnosti. Naime, iskorištenost kvote za bakalara u istočnom Baltiku već je dugi niz godina ispod 60 %, u 2018. pala je na 40 %, a u 2019. bila je još niža; do početka primjene hitnih mjera Komisije sredinom srpnja 2019. iskorištenost kvote bila je 19 %, što odražava biološki problem povezan s tim ribarstvom. S obzirom na to da se za bakalara u istočnom Baltiku čak ni srednjoročno ne očekuje oporavak do zdravih razina, doći će do stalne strukturne neravnoteže tih segmenata flote, što opravdava restrukturiranje flote. |
| --- | --- |

(9)

Analiza pokazuje da segmenti flote koji najviše ovise o bakalaru u istočnom Baltiku obuhvaćaju više od 300 plovila, uglavnom koćarice i plovila s mrežama u Litvi, Latviji i Poljskoj, a u manjoj mjeri u Danskoj i Njemačkoj. Ti su segmenti flote od velike društveno-gospodarske važnosti i čine otprilike 20 % i 50 % nacionalnih flota u Litvi, Latviji i Poljskoj, izraženo u ekvivalentima punog radnog vremena. Samo se manji dio segmenata flote čini dovoljno otpornim da preživi kratkoročnu, ali ne i srednjoročnu ili dugoročnu zabranu ribolova. Ostatak je ili već u lošem stanju, koje će se još pogoršati zbog zabrane ribolova, ili će se suočiti s potpunom erozijom profitabilnosti. Naime, iskorištenost kvote za bakalara u istočnom Baltiku već je dugi niz godina ispod 60 %, u 2018. pala je na 40 %, a u 2019. bila je još niža; do početka primjene hitnih mjera Komisije sredinom srpnja 2019. iskorištenost kvote bila je 19 %, što odražava biološki problem povezan s tim ribarstvom. S obzirom na to da se za bakalara u istočnom Baltiku čak ni srednjoročno ne očekuje oporavak do zdravih razina, doći će do stalne strukturne neravnoteže tih segmenata flote, što opravdava restrukturiranje flote.

| (10) | Restrukturiranje flote treba provesti u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 kojom se od država članica zahtijeva da donesu mjere za postupnu prilagodbu ribolovnog kapaciteta svojih flota svojim ribolovnim mogućnostima, uzimajući u obzir trendove i na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja, s ciljem postizanja stabilne i trajne ravnoteže među njima. Kako bi se postigao taj cilj, države članice do 31. svibnja svake godine trebaju poslati Komisiji izvješće u kojem se procjenjuje ravnoteža između ribolovnih kapaciteta njihovih flota te njihovih ribolovnih mogućnosti. Ako procjena jasno pokaže da ribolovni kapacitet i ribolovne mogućnosti nisu djelotvorno uravnoteženi, država članica na koju se to odnosi treba za segmente flote u kojima je utvrđen strukturni prekomjerni kapacitet pripremiti akcijski plan te ga uključiti u svoje izvješće. |
| --- | --- |

(10)

Restrukturiranje flote treba provesti u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 kojom se od država članica zahtijeva da donesu mjere za postupnu prilagodbu ribolovnog kapaciteta svojih flota svojim ribolovnim mogućnostima, uzimajući u obzir trendove i na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja, s ciljem postizanja stabilne i trajne ravnoteže među njima. Kako bi se postigao taj cilj, države članice do 31. svibnja svake godine trebaju poslati Komisiji izvješće u kojem se procjenjuje ravnoteža između ribolovnih kapaciteta njihovih flota te njihovih ribolovnih mogućnosti. Ako procjena jasno pokaže da ribolovni kapacitet i ribolovne mogućnosti nisu djelotvorno uravnoteženi, država članica na koju se to odnosi treba za segmente flote u kojima je utvrđen strukturni prekomjerni kapacitet pripremiti akcijski plan te ga uključiti u svoje izvješće.

| (11) | U političkom dogovoru Vijeća od 15. listopada 2019. o ograničenju ulova u Baltičkome moru za 2020. države članice na koje se to odnosi izjavile su da će, ako moraju smanjiti ribolovni kapacitet flote radi upravljanja s nepovoljnim društveno-gospodarskim posljedicama opadanja ribarstva, Komisiji predstaviti akcijski plan u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013. Države članice na koje se to odnosi su 17. listopada 2019. također potvrdile da je, s obzirom na potrebu smanjenja ribolovnog kapaciteta flote, važno izbjeći javnu pomoć za ulaganja u dodatne ribolovne kapacitete. Državama članicama trebalo bi dopustiti da u bilo kojem trenutku pošalju Komisiji svoja godišnja izvješća o ribolovnom kapacitetu i ribolovnim mogućnostima ili izmjene tih izvješća kako bi uvele ili izmijenile takav akcijski plan. |
| --- | --- |

(11)

U političkom dogovoru Vijeća od 15. listopada 2019. o ograničenju ulova u Baltičkome moru za 2020. države članice na koje se to odnosi izjavile su da će, ako moraju smanjiti ribolovni kapacitet flote radi upravljanja s nepovoljnim društveno-gospodarskim posljedicama opadanja ribarstva, Komisiji predstaviti akcijski plan u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013. Države članice na koje se to odnosi su 17. listopada 2019. također potvrdile da je, s obzirom na potrebu smanjenja ribolovnog kapaciteta flote, važno izbjeći javnu pomoć za ulaganja u dodatne ribolovne kapacitete. Državama članicama trebalo bi dopustiti da u bilo kojem trenutku pošalju Komisiji svoja godišnja izvješća o ribolovnom kapacitetu i ribolovnim mogućnostima ili izmjene tih izvješća kako bi uvele ili izmijenile takav akcijski plan.

| (12) | Razine ribolovnog kapaciteta država članica koje provode mjere za trajni prestanak u segmentima flote koji su ciljano lovili stokove bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku ili haringe u zapadnom Baltiku („tri predmetna stoka”) ne bi trebale premašiti prosječne razine ribolovnog kapaciteta plovila koja su od 2015. do 2019. imala ribolovne mogućnosti za tri predmetna stoka. Te bi razine ribolovnog kapaciteta trebalo smanjiti radi obnove triju predmetnih stokova ako se plovila povuku s javnom pomoći. Te bi države članice trebale osigurati da se plovila iz drugih segmenata flote ne mogu prenijeti u segmente flote koji love bilo koji od triju predmetnih stokova i to tako da ne raspodjele ponovno ribolovni kapacitet tim skupinama plovila prije nego istekne pet godina od datuma povlačenja ili prije nego se predmetni stok u razdoblju od tri godine održi na razini iznad točke MSY Btrigger, ovisno o tome što nastupi ranije. Kako bi se osiguralo da se razine ribolovnog kapaciteta ne prekorače, države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o svojoj prvotnoj razini ribolovnog kapaciteta i svim njezinim promjenama. |
| --- | --- |

(12)

Razine ribolovnog kapaciteta država članica koje provode mjere za trajni prestanak u segmentima flote koji su ciljano lovili stokove bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku ili haringe u zapadnom Baltiku („tri predmetna stoka”) ne bi trebale premašiti prosječne razine ribolovnog kapaciteta plovila koja su od 2015. do 2019. imala ribolovne mogućnosti za tri predmetna stoka. Te bi razine ribolovnog kapaciteta trebalo smanjiti radi obnove triju predmetnih stokova ako se plovila povuku s javnom pomoći. Te bi države članice trebale osigurati da se plovila iz drugih segmenata flote ne mogu prenijeti u segmente flote koji love bilo koji od triju predmetnih stokova i to tako da ne raspodjele ponovno ribolovni kapacitet tim skupinama plovila prije nego istekne pet godina od datuma povlačenja ili prije nego se predmetni stok u razdoblju od tri godine održi na razini iznad točke MSY Btrigger, ovisno o tome što nastupi ranije. Kako bi se osiguralo da se razine ribolovnog kapaciteta ne prekorače, države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o svojoj prvotnoj razini ribolovnog kapaciteta i svim njezinim promjenama.

| (13) | S obzirom na ozbiljno stanje triju predmetnih stokova, države članice trebale bi unaprijediti praćenje i kontrolu plovila koja imaju kvotu za usputni ulov bakalara u istočnom Baltiku ili ribolovne mogućnosti za bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku. Nadalje, graničnu količinu nakon koje se od ribarskog plovila traži da pošalje prethodnu obavijest o iskrcaju te da svoj ulov iskrca na posebnom mjestu trebalo bi smanjiti na 250 kilograma za bakalara u istočnom Baltiku i bakalara u zapadnom Baltiku. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na ozbiljno stanje triju predmetnih stokova, države članice trebale bi unaprijediti praćenje i kontrolu plovila koja imaju kvotu za usputni ulov bakalara u istočnom Baltiku ili ribolovne mogućnosti za bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku. Nadalje, graničnu količinu nakon koje se od ribarskog plovila traži da pošalje prethodnu obavijest o iskrcaju te da svoj ulov iskrca na posebnom mjestu trebalo bi smanjiti na 250 kilograma za bakalara u istočnom Baltiku i bakalara u zapadnom Baltiku.

| (14) | Uredbu (EU) 2016/1139 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(14)

Uredbu (EU) 2016/1139 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (15) | ICES je objavio analitičku procjenu stoka bakalara u istočnom Baltiku, ali zbog nedostatka potrebnih podataka nije mogao dostaviti ni raspone ribolovne smrtnosti ni razne referentne točke. Stoga bi trebalo poboljšati prikupljanje podataka. |
| --- | --- |

(15)

ICES je objavio analitičku procjenu stoka bakalara u istočnom Baltiku, ali zbog nedostatka potrebnih podataka nije mogao dostaviti ni raspone ribolovne smrtnosti ni razne referentne točke. Stoga bi trebalo poboljšati prikupljanje podataka.

| (16) | Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo („EFPR”) osnovanim Uredbom (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) predviđen je trajni prestanak ribolovnih aktivnosti do 31. prosinca 2017. kao instrument za smanjenje utvrđenog strukturnog prekomjernog kapaciteta. Ako su države članice utvrdile strukturnu neravnotežu, akcijski plan koji je iz toga proizišao na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013 stoga im je omogućio da uključe trajni prestanak ribolovnih aktivnosti kao način postizanja ciljeva akcijskog plana. |
| --- | --- |

(16)

Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo („EFPR”) osnovanim Uredbom (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) predviđen je trajni prestanak ribolovnih aktivnosti do 31. prosinca 2017. kao instrument za smanjenje utvrđenog strukturnog prekomjernog kapaciteta. Ako su države članice utvrdile strukturnu neravnotežu, akcijski plan koji je iz toga proizišao na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013 stoga im je omogućio da uključe trajni prestanak ribolovnih aktivnosti kao način postizanja ciljeva akcijskog plana.

| (17) | Kako bi se za zajednice i poduzeća koja se bave ribolovom ublažile vrlo štetne društveno-gospodarske posljedice prouzročene trajnim i negativnim okolišnim stanjem u Baltičkome moru i iz toga proizašlim velikim smanjenjima ribolovnih mogućnosti te s obzirom na posebne mjere predviđene u višegodišnjem planu za Baltik, države članice trebale bi imati pristup javnoj potpori za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti putem uništenja ribarskih plovila kako bi im se omogućilo da ispune ciljeve iz svojih akcijskih planova na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013 te smanje sve utvrđene strukturne neravnoteže u predmetnim segmentima flote. Uredbu (EU) br. 508/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti kako bi se ponovno uvela potpora za trajni prestanak za plovila u predmetnim segmentima flote. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se za zajednice i poduzeća koja se bave ribolovom ublažile vrlo štetne društveno-gospodarske posljedice prouzročene trajnim i negativnim okolišnim stanjem u Baltičkome moru i iz toga proizašlim velikim smanjenjima ribolovnih mogućnosti te s obzirom na posebne mjere predviđene u višegodišnjem planu za Baltik, države članice trebale bi imati pristup javnoj potpori za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti putem uništenja ribarskih plovila kako bi im se omogućilo da ispune ciljeve iz svojih akcijskih planova na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013 te smanje sve utvrđene strukturne neravnoteže u predmetnim segmentima flote. Uredbu (EU) br. 508/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti kako bi se ponovno uvela potpora za trajni prestanak za plovila u predmetnim segmentima flote.

| (18) | Kako bi se osigurala dosljednost strukturne prilagodbe flote u Baltičkome moru s ciljevima očuvanja utvrđenima u višegodišnjem planu za Baltik, potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribolovnih plovila u predmetnim segmentima flote trebala bi biti strogo uvjetovana usklađivanjem s Uredbom (EU) br. 1380/2013 i s posebnim gornjim granicama ribolovnog kapaciteta za predmetne segmente flote. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se osigurala dosljednost strukturne prilagodbe flote u Baltičkome moru s ciljevima očuvanja utvrđenima u višegodišnjem planu za Baltik, potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribolovnih plovila u predmetnim segmentima flote trebala bi biti strogo uvjetovana usklađivanjem s Uredbom (EU) br. 1380/2013 i s posebnim gornjim granicama ribolovnog kapaciteta za predmetne segmente flote.

| (19) | S obzirom na krhki ekosustav u Baltičkome moru, potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti ne bi se trebala odobravati za naknadno opremanje ribarskih plovila za druge aktivnosti koje nisu gospodarski ribolov i koje bi mogle imati štetan utjecaj na ekosustav, primjerice za rekreacijski ribolov. Stoga bi takvu potporu trebalo odobravati samo za uništavanje ribarskih plovila. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na krhki ekosustav u Baltičkome moru, potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti ne bi se trebala odobravati za naknadno opremanje ribarskih plovila za druge aktivnosti koje nisu gospodarski ribolov i koje bi mogle imati štetan utjecaj na ekosustav, primjerice za rekreacijski ribolov. Stoga bi takvu potporu trebalo odobravati samo za uništavanje ribarskih plovila.

| (20) | Uredbom (EU) br. 1380/2013 predviđa se da se ribolovni kapacitet koji odgovara ribarskim plovilima povučenima s javnom pomoći ne smije nadomjestiti. Nadalje, tom se uredbom predviđa da se ulazak novog ribolovnog kapaciteta u flotu, bez javne pomoći, kompenzira prethodnim povlačenjem ribolovnog kapaciteta, bez javne pomoći, najmanje istog iznosa. |
| --- | --- |

(20)

Uredbom (EU) br. 1380/2013 predviđa se da se ribolovni kapacitet koji odgovara ribarskim plovilima povučenima s javnom pomoći ne smije nadomjestiti. Nadalje, tom se uredbom predviđa da se ulazak novog ribolovnog kapaciteta u flotu, bez javne pomoći, kompenzira prethodnim povlačenjem ribolovnog kapaciteta, bez javne pomoći, najmanje istog iznosa.

| (21) | Budući da se na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014 potpora može pružiti do kraja 2023., zadnje godišnje izvješće o provedbi operativnih programa trebalo bi podnijeti najkasnije do 31. svibnja 2024. Uredbu (EU) br. 508/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(21)

Budući da se na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014 potpora može pružiti do kraja 2023., zadnje godišnje izvješće o provedbi operativnih programa trebalo bi podnijeti najkasnije do 31. svibnja 2024. Uredbu (EU) br. 508/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (22) | S obzirom na lošu gospodarsku situaciju ribarskih plovila Unije koja u znatnoj mjeri ovise o tri predmetna stoka i potrebu osiguranja da potpora bude dostupna u okviru EFPR-a za trajnu obustavu ribolovnih aktivnosti tih plovila u 2020., ova bi Uredba hitno trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(22)

S obzirom na lošu gospodarsku situaciju ribarskih plovila Unije koja u znatnoj mjeri ovise o tri predmetna stoka i potrebu osiguranja da potpora bude dostupna u okviru EFPR-a za trajnu obustavu ribolovnih aktivnosti tih plovila u 2020., ova bi Uredba hitno trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EU) 2016/1139

Uredba (EU) 2016/1139 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. dodaje se sljedeći stavak:

  „3.   U ovoj se Uredbi ujedno točno navode pojedinosti za provedbu obveze iskrcavanja u vodama Unije u Baltičkome moru za lososa (Salmo salar) u pododjeljcima ICES-a 22-32.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 1. dodaje se sljedeći stavak:

„3.   U ovoj se Uredbi ujedno točno navode pojedinosti za provedbu obveze iskrcavanja u vodama Unije u Baltičkome moru za lososa (Salmo salar) u pododjeljcima ICES-a 22-32.”;

| 2. | u članku 7. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Međutim, u pogledu lososa, delegirane ovlasti dodijeljene Komisiji u prvom podstavku ograničene su na mjere iz točke (a) tog podstavka.”; |
| --- | --- |

2.

u članku 7. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Međutim, u pogledu lososa, delegirane ovlasti dodijeljene Komisiji u prvom podstavku ograničene su na mjere iz točke (a) tog podstavka.”;

| 3. | umeće se sljedeće poglavlje:

  „POGLAVLJE VI.A

  SMANJENJE RIBOLOVNOG KAPACITETA


  Članak 8.a
  Smanjenje ribolovnog kapaciteta za bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringu u zapadnom Baltiku

  1.   Države članice koje su donijele akcijski plan u skladu s člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za segmente flote koji uključuju ribarska plovila koja su ciljano lovila bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku („tri predmetna stoka”) smiju primijeniti mjere za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 508/2014.


  2.   Potpora za mjere iz stavka 1. odobrava se samo ako se u akcijskom planu iz stavka 1. navode pojedinačni ciljevi smanjenja ribolovnog kapaciteta za ribarska plovila koja imaju ribolovne mogućnosti za jedan od triju predmetnih stokova ili više njih.


  3.   Države članice mogu u bilo kojem trenutku poslati ili izmijeniti svoje godišnje izvješće iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako bi uvele ili izmijenile takav akcijski plan.


  4.   Gornja granica ribolovnog kapaciteta država članica koje provode mjere za trajni prestanak iz stavka 1. ovog članka smanjuje se za iznos koji je jednak ribolovnom kapacitetu koji odgovara ribarskim plovilima koja su povučena s javnom pomoći u skladu s člankom 22. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i člankom 34. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 508/2014.


  5.   Države članice obavješćuju Komisiju o svim smanjenjima gornje granice ribolovnog kapaciteta država članica u izvješćima koja podnose u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.


  6.   Države članice koje provode mjere za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti iz stavka 1. obavješćuju Komisiju za godine od 2015. do 2019. o godišnjem prosjeku ukupnog ribolovnog kapaciteta svih ribarskih plovila kojima su raspodijeljene ribolovne mogućnosti za bilo koji od triju predmetnih stokova. Osim toga, države članice obavješćuju Komisiju o ukupnom iznosu povučenog ribolovnog kapaciteta za ribarska plovila kojima su raspodijeljene ribolovne mogućnosti za bilo koji od triju predmetnih stokova.


  7.   Države članice koje provode mjere za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti iz stavka 1. osiguravaju da ribolovni kapacitet ribarskih plovila kojima su raspodijeljene ribolovne mogućnosti za bilo koji od triju predmetnih stokova ne prekoračuju godišnji prosječni ribolovni kapacitet priopćen Komisiji u skladu sa stavkom 6. tako što bilo kojoj od tih skupina plovila neće ponovno raspodijeliti ribolovni kapacitet prije nego istekne pet godina od datuma povlačenja ili prije nego se predmetni stok u razdoblju od tri godine održi na razini iznad točke MSY Btrigger, ovisno o tome što nastupi ranije.”; |
| --- | --- |

3.

umeće se sljedeće poglavlje:

„POGLAVLJE VI.A

SMANJENJE RIBOLOVNOG KAPACITETA

SMANJENJE RIBOLOVNOG KAPACITETA

Članak 8.a

Smanjenje ribolovnog kapaciteta za bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringu u zapadnom Baltiku

1.   Države članice koje su donijele akcijski plan u skladu s člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za segmente flote koji uključuju ribarska plovila koja su ciljano lovila bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku („tri predmetna stoka”) smiju primijeniti mjere za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 508/2014.

2.   Potpora za mjere iz stavka 1. odobrava se samo ako se u akcijskom planu iz stavka 1. navode pojedinačni ciljevi smanjenja ribolovnog kapaciteta za ribarska plovila koja imaju ribolovne mogućnosti za jedan od triju predmetnih stokova ili više njih.

3.   Države članice mogu u bilo kojem trenutku poslati ili izmijeniti svoje godišnje izvješće iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako bi uvele ili izmijenile takav akcijski plan.

4.   Gornja granica ribolovnog kapaciteta država članica koje provode mjere za trajni prestanak iz stavka 1. ovog članka smanjuje se za iznos koji je jednak ribolovnom kapacitetu koji odgovara ribarskim plovilima koja su povučena s javnom pomoći u skladu s člankom 22. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i člankom 34. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 508/2014.

5.   Države članice obavješćuju Komisiju o svim smanjenjima gornje granice ribolovnog kapaciteta država članica u izvješćima koja podnose u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

6.   Države članice koje provode mjere za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti iz stavka 1. obavješćuju Komisiju za godine od 2015. do 2019. o godišnjem prosjeku ukupnog ribolovnog kapaciteta svih ribarskih plovila kojima su raspodijeljene ribolovne mogućnosti za bilo koji od triju predmetnih stokova. Osim toga, države članice obavješćuju Komisiju o ukupnom iznosu povučenog ribolovnog kapaciteta za ribarska plovila kojima su raspodijeljene ribolovne mogućnosti za bilo koji od triju predmetnih stokova.

7.   Države članice koje provode mjere za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti iz stavka 1. osiguravaju da ribolovni kapacitet ribarskih plovila kojima su raspodijeljene ribolovne mogućnosti za bilo koji od triju predmetnih stokova ne prekoračuju godišnji prosječni ribolovni kapacitet priopćen Komisiji u skladu sa stavkom 6. tako što bilo kojoj od tih skupina plovila neće ponovno raspodijeliti ribolovni kapacitet prije nego istekne pet godina od datuma povlačenja ili prije nego se predmetni stok u razdoblju od tri godine održi na razini iznad točke MSY Btrigger, ovisno o tome što nastupi ranije.”;

| 4. | u članku 11. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, obveza dostavljanja prethodne obavijesti iz tog članka primjenjuje se na zapovjednike ribarskih plovila Unije duljine preko svega od osam metara ili više koji na plovilu drže najmanje 250 kg bakalara ili dvije tone stokova pelagičnih vrsta.”; |
| --- | --- |

4.

u članku 11. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, obveza dostavljanja prethodne obavijesti iz tog članka primjenjuje se na zapovjednike ribarskih plovila Unije duljine preko svega od osam metara ili više koji na plovilu drže najmanje 250 kg bakalara ili dvije tone stokova pelagičnih vrsta.”;

| 5. | u članku 14. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | 250 kilograma bakalara;”; |
| --- | --- | --- |

5.

u članku 14. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

250 kilograma bakalara;”;

| 6. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 14.a
  Kontrola ulovâ bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku
  Države članice unapređuju praćenje i kontrolu plovila koja imaju kvotu usputnog ulova za bakalara u istočnom Baltiku ili ribolovne mogućnosti za bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku.”. |
| --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 14.a

Kontrola ulovâ bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku

Države članice unapređuju praćenje i kontrolu plovila koja imaju kvotu usputnog ulova za bakalara u istočnom Baltiku ili ribolovne mogućnosti za bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku.”.

Članak 2.

Izmjene Uredbe (EU) br. 508/2014

Uredba (EU) br. 508/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 34. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Međutim, u slučaju bakalara u istočnom Baltiku iz članka 1. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) dvije kalendarske godine na koje se upućuje u točkama (a) i (b) prvog podstavka ovog stavka su godine 2017. i 2018.

  (*1)  Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).”;" |
| --- | --- | --- |

1.

članak 34. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Međutim, u slučaju bakalara u istočnom Baltiku iz članka 1. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) dvije kalendarske godine na koje se upućuje u točkama (a) i (b) prvog podstavka ovog stavka su godine 2017. i 2018.

*1

(*1)  Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).”;"

*1

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Potpora iz ovog članka može se dodijeliti do 31. prosinca 2017., osim ako su donesene mjere za trajni prestanak kako bi se ostvarili ciljevi sljedećih višegodišnjih planova:






  (a) | višegodišnji plan za očuvanje i održivo iskorištavanje pridnenih stokova u zapadnom Sredozemnome moru utvrđen Uredbom (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća (*2); |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Potpora iz ovog članka može se dodijeliti do 31. prosinca 2017., osim ako su donesene mjere za trajni prestanak kako bi se ostvarili ciljevi sljedećih višegodišnjih planova:

(a)

višegodišnji plan za očuvanje i održivo iskorištavanje pridnenih stokova u zapadnom Sredozemnome moru utvrđen Uredbom (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća (*2);

| (b) | višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, utvrđen Uredbom (EU) 2016/1139, u pogledu plovila koja su ciljano lovila bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku kako je utvrđeno u članku 8.a Uredbe (EU) 2016/1139. |
| --- | --- |

(b)

višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, utvrđen Uredbom (EU) 2016/1139, u pogledu plovila koja su ciljano lovila bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku ili haringu u zapadnom Baltiku kako je utvrđeno u članku 8.a Uredbe (EU) 2016/1139.

(*2)  Uredba (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru i izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 (SL L 172, 26.6.2019., str. 1.)”;"

*2

| (c) | stavak 4.a zamjenjuje se sljedećim:

  „4.a   Rashodi povezani s mjerama za trajni prestanak donesenima radi postizanja ciljeva Uredbe (EU) 2019/1022 prihvatljivi su za potporu u okviru EFPR-a od 16. srpnja 2019.
  Rashodi povezani s mjerama za trajni prestanak donesenima radi postizanja ciljeva Uredbe (EU) 2016/1139, osobito njezina članka 8.a, prihvatljivi su za potporu u okviru EFPR-a od 1. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 4.a zamjenjuje se sljedećim:

„4.a   Rashodi povezani s mjerama za trajni prestanak donesenima radi postizanja ciljeva Uredbe (EU) 2019/1022 prihvatljivi su za potporu u okviru EFPR-a od 16. srpnja 2019.

Rashodi povezani s mjerama za trajni prestanak donesenima radi postizanja ciljeva Uredbe (EU) 2016/1139, osobito njezina članka 8.a, prihvatljivi su za potporu u okviru EFPR-a od 1. prosinca 2020.”;

| (d) | u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Odstupajući od stavka 1., potpora se može odobriti za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti bez uništavanja, pod uvjetom da se plovila naknadno opreme za aktivnosti koje nisu gospodarski ribolov. To se odstupanje ne primjenjuje na potporu dodijeljenu u skladu sa stavkom 4. točkom (b).”; |
| --- | --- |

(d)

u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Odstupajući od stavka 1., potpora se može odobriti za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti bez uništavanja, pod uvjetom da se plovila naknadno opreme za aktivnosti koje nisu gospodarski ribolov. To se odstupanje ne primjenjuje na potporu dodijeljenu u skladu sa stavkom 4. točkom (b).”;

| 2. | u članku 114. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o provedbi operativnog programa u prethodnoj kalendarskoj godini najkasnije do 31. svibnja 2016. te do 31. svibnja svake sljedeće godine sve do uključujući 2024. Izvješće dostavljeno 2016. obuhvaća kalendarske godine 2014. i 2015.”. |
| --- | --- |

2.

u članku 114. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o provedbi operativnog programa u prethodnoj kalendarskoj godini najkasnije do 31. svibnja 2016. te do 31. svibnja svake sljedeće godine sve do uključujući 2024. Izvješće dostavljeno 2016. obuhvaća kalendarske godine 2014. i 2015.”.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2020.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

M. ROTH

---

(1)  
  SL C 106, 31.3.2020., str. 10.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 18. studenoga 2020.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1248 оd 22. srpnja 2019. o utvrđivanju mjera za ublažavanje ozbiljne ugroze očuvanja stoka bakalara u istočnom Baltiku (Gadus morhua) (SL L 195, 23.7.2019., str. 2.).

6

Gadus morhua

(7)  Uredba Vijeća (EU) 2019/1838 od 30. listopada 2019. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Baltičkome moru za 2020. te o izmjeni Uredbe (EU) 2019/124 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama (SL L 281, 31.10.2019., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

8

---

ODLUKE

| 30.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 400/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 400/7

---

ODLUKA (EU) 2020/1782 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 25. studenoga 2020.

o izmjeni Odluke br. 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 149.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Europskim odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Odlukom br. 573/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavlja se Europska mreža javnih službi za zapošljavanje („Mreža”) na razdoblje od 17. lipnja 2014. do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom br. 573/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavlja se Europska mreža javnih službi za zapošljavanje („Mreža”) na razdoblje od 17. lipnja 2014. do 31. prosinca 2020.

| (2) | Cilj je Mreže modernizacija i jačanje javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ovi) radi jačanja njihova kapaciteta, kvalitete njihovih usluga te djelotvornosti i učinkovitosti JSZ-ova. To bi se postiglo uspostavom platforme za uspoređivanje njihovih rezultata na razini Unije, utvrđivanjem primjera najbolje prakse i razvojem sustava za uzajamno učenje s ciljem doprinosa dostojanstvenom radu te uključivim i održivim radnim mjestima. Isto tako, njezin je cilj pružiti JSZ-ovima više prilika za pružanje pomoći razvijanju inovativnih politika usmjerenih na budućnost i utemeljenih na dokazima, u skladu s relevantnim inicijativama politike Unije te gospodarskim i socijalnim ciljevima i ciljevima zapošljavanja utvrđenima u članku 3. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(2)

Cilj je Mreže modernizacija i jačanje javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ovi) radi jačanja njihova kapaciteta, kvalitete njihovih usluga te djelotvornosti i učinkovitosti JSZ-ova. To bi se postiglo uspostavom platforme za uspoređivanje njihovih rezultata na razini Unije, utvrđivanjem primjera najbolje prakse i razvojem sustava za uzajamno učenje s ciljem doprinosa dostojanstvenom radu te uključivim i održivim radnim mjestima. Isto tako, njezin je cilj pružiti JSZ-ovima više prilika za pružanje pomoći razvijanju inovativnih politika usmjerenih na budućnost i utemeljenih na dokazima, u skladu s relevantnim inicijativama politike Unije te gospodarskim i socijalnim ciljevima i ciljevima zapošljavanja utvrđenima u članku 3. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji.

| (3) | Mreža je ključna za poticanje daljnje suradnje među državama članicama u okviru područjâ nadležnosti JSZ-ova, kao i za doprinos modernizaciji i jačanju JSZ-ova. Evaluacija provedbe Odluke br. 573/2014/EU pokazuje pozitivan učinak Mreže i utvrđuje spoznaje stečene na temelju različitih aktivnosti i iskustava. Osim toga, Mreža je povećala svoj kapacitet i razvila inovativne mjere utemeljene na dokazima za provedbu politika zapošljavanja. |
| --- | --- |

(3)

Mreža je ključna za poticanje daljnje suradnje među državama članicama u okviru područjâ nadležnosti JSZ-ova, kao i za doprinos modernizaciji i jačanju JSZ-ova. Evaluacija provedbe Odluke br. 573/2014/EU pokazuje pozitivan učinak Mreže i utvrđuje spoznaje stečene na temelju različitih aktivnosti i iskustava. Osim toga, Mreža je povećala svoj kapacitet i razvila inovativne mjere utemeljene na dokazima za provedbu politika zapošljavanja.

| (4) | Kako bi se ostvarila korist od dosad postignutih rezultata i dodatno potaknula suradnja među JSZ-ovima, razdoblje uspostave Mreže trebalo bi produljiti do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se ostvarila korist od dosad postignutih rezultata i dodatno potaknula suradnja među JSZ-ovima, razdoblje uspostave Mreže trebalo bi produljiti do 31. prosinca 2027.

| (5) | Mreža bi trebala ojačati suradnju među svojim članovima i razvijati zajedničke inicijative u svrhu razmjene informacija i najbolje prakse u svim područjima u kojima JSZ-ovi djeluju, i to pružanjem usporednih analiza i davanjem savjeta te promicanjem inovativnih inicijativa za usluge zapošljavanja. U tom kontekstu i prema potrebi trebalo bi obratiti pozornost na suradnju JSZ-ova kako bi se olakšale integracija osoba na koje se odnose pravila Unije o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i pomoć tim osobama. Rad Mreže trebao bi omogućiti usporedbu svih JSZ-ova koja će biti uključiva, temeljit će se na dokazima i biti usmjerena na rezultate, kako bi se mogla utvrditi najbolja praksa u njihovim područjima djelovanja, što će doprinijeti boljem osmišljavanju i pružanju usluga zapošljavanja u njihovim konkretnim područjima nadležnosti. Inicijative Mreže trebale bi povećati djelotvornost JSZ-ova i doprinijeti učinkovitijoj upotrebi javnih sredstava. |
| --- | --- |

(5)

Mreža bi trebala ojačati suradnju među svojim članovima i razvijati zajedničke inicijative u svrhu razmjene informacija i najbolje prakse u svim područjima u kojima JSZ-ovi djeluju, i to pružanjem usporednih analiza i davanjem savjeta te promicanjem inovativnih inicijativa za usluge zapošljavanja. U tom kontekstu i prema potrebi trebalo bi obratiti pozornost na suradnju JSZ-ova kako bi se olakšale integracija osoba na koje se odnose pravila Unije o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i pomoć tim osobama. Rad Mreže trebao bi omogućiti usporedbu svih JSZ-ova koja će biti uključiva, temeljit će se na dokazima i biti usmjerena na rezultate, kako bi se mogla utvrditi najbolja praksa u njihovim područjima djelovanja, što će doprinijeti boljem osmišljavanju i pružanju usluga zapošljavanja u njihovim konkretnim područjima nadležnosti. Inicijative Mreže trebale bi povećati djelotvornost JSZ-ova i doprinijeti učinkovitijoj upotrebi javnih sredstava.

| (6) | Mreža bi trebala podupirati provedbu europskog stupa socijalnih prava, čija načela uključuju pružanje aktivne potpore zapošljavanju. Trebala bi doprinositi i socijalno pravednom prelasku na zeleno gospodarstvo i provedbi relevantnih ciljeva i načela UN-ovih ciljeva održivog razvoja, poticanjem uključivog i održivog gospodarskog rasta i zapošljavanja te dostojanstvenog rada za sve. |
| --- | --- |

(6)

Mreža bi trebala podupirati provedbu europskog stupa socijalnih prava, čija načela uključuju pružanje aktivne potpore zapošljavanju. Trebala bi doprinositi i socijalno pravednom prelasku na zeleno gospodarstvo i provedbi relevantnih ciljeva i načela UN-ovih ciljeva održivog razvoja, poticanjem uključivog i održivog gospodarskog rasta i zapošljavanja te dostojanstvenog rada za sve.

| (7) | Radi promicanja sinergija, razmjene najbolje prakse i, prema potrebi, osiguravanja dosljednog okvira za politike Mreža bi i dalje trebala intenzivirati i jačati svoju sustavnu i strukturnu suradnju s drugim relevantnim dionicima na tržištu rada, uključujući osobito agencije Unije u područjima zapošljavanja, socijalne politike, rodne ravnopravnosti, obrazovanja i osposobljavanja, te socijalnim partnerima, pružateljima usluga u područjima zapošljavanja i socijalnih pitanja, organizacijama koje predstavljaju ranjive skupine te lokalnim i regionalnim tijelima. |
| --- | --- |

(7)

Radi promicanja sinergija, razmjene najbolje prakse i, prema potrebi, osiguravanja dosljednog okvira za politike Mreža bi i dalje trebala intenzivirati i jačati svoju sustavnu i strukturnu suradnju s drugim relevantnim dionicima na tržištu rada, uključujući osobito agencije Unije u područjima zapošljavanja, socijalne politike, rodne ravnopravnosti, obrazovanja i osposobljavanja, te socijalnim partnerima, pružateljima usluga u područjima zapošljavanja i socijalnih pitanja, organizacijama koje predstavljaju ranjive skupine te lokalnim i regionalnim tijelima.

| (8) | Ulogu JSZ-ova u pružanju djelotvornijih usluga tražiteljima zaposlenja i poduzećima trebalo bi na odgovarajući način podupirati na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, s dostatnim ljudskim resursima i financijskom potporom za osposobljavanje osoblja i opremu. Države članice trebale bi JSZ-ovima osigurati potrebne resurse kako bi oni mogli uspješno reagirati na digitalizaciju gospodarstva, promjenjive obrasce rada, uključujući pojavu ekonomije platformi, te na društvena i demografska kretanja. |
| --- | --- |

(8)

Ulogu JSZ-ova u pružanju djelotvornijih usluga tražiteljima zaposlenja i poduzećima trebalo bi na odgovarajući način podupirati na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, s dostatnim ljudskim resursima i financijskom potporom za osposobljavanje osoblja i opremu. Države članice trebale bi JSZ-ovima osigurati potrebne resurse kako bi oni mogli uspješno reagirati na digitalizaciju gospodarstva, promjenjive obrasce rada, uključujući pojavu ekonomije platformi, te na društvena i demografska kretanja.

| (9) | Financijsku potporu Unije za Mrežu trebalo bi staviti na raspolaganje u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027. |
| --- | --- |

(9)

Financijsku potporu Unije za Mrežu trebalo bi staviti na raspolaganje u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027.

| (10) | Mrežu i njezine inicijative trebalo bi financirati u skladu s financijskim planiranjem Unije i u okviru odobrenih sredstava koja su odredili Europski parlament i Vijeće. |
| --- | --- |

(10)

Mrežu i njezine inicijative trebalo bi financirati u skladu s financijskim planiranjem Unije i u okviru odobrenih sredstava koja su odredili Europski parlament i Vijeće.

| (11) | Kada je riječ o projektima koje je razvila Mreža ili koji su utvrđeni u aktivnostima uzajamnog učenja te provedeni u pojedinačnim JSZ-ovima države članice trebale bi imati pristup financiranju iz relevantnih programa Unije. |
| --- | --- |

(11)

Kada je riječ o projektima koje je razvila Mreža ili koji su utvrđeni u aktivnostima uzajamnog učenja te provedeni u pojedinačnim JSZ-ovima države članice trebale bi imati pristup financiranju iz relevantnih programa Unije.

| (12) | Kako bi se osigurao nesmetan nastavak aktivnosti Mreže, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. siječnja 2021. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osigurao nesmetan nastavak aktivnosti Mreže, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. siječnja 2021.

| (13) | Odluku br. 573/2014/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(13)

Odluku br. 573/2014/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka br. 573/2014/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Uspostavlja se mreža javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ovi) na razini Unije („Mreža”) na razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. Mreža provodi inicijative utvrđene u članku 4.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 1. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Uspostavlja se mreža javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ovi) na razini Unije („Mreža”) na razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. Mreža provodi inicijative utvrđene u članku 4.”;

| 2. | članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „Cilj je ove Odluke putem Mreže poticati suradnju među državama članicama u području zapošljavanja u okviru područjâ nadležnosti JSZ-ova kako bi se doprinijelo provedbi politika zapošljavanja Unije. Time će se pomoći i provedbi načelâ europskog stupa socijalnih prava, doprinijeti ciljevima europskog zelenog plana i nastaviti rad na ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i tako pružiti potpora:”; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„Cilj je ove Odluke putem Mreže poticati suradnju među državama članicama u području zapošljavanja u okviru područjâ nadležnosti JSZ-ova kako bi se doprinijelo provedbi politika zapošljavanja Unije. Time će se pomoći i provedbi načelâ europskog stupa socijalnih prava, doprinijeti ciljevima europskog zelenog plana i nastaviti rad na ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i tako pružiti potpora:”;

| (b) | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | svim ranjivim društvenim skupinama s visokom stopom nezaposlenosti, posebno starijim radnicima i mladim osobama koje nisu zaposlene, koje se ne obrazuju niti se osposobljavaju te osobama s invaliditetom i osobama suočenima s diskriminacijom na višestrukoj osnovi;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

svim ranjivim društvenim skupinama s visokom stopom nezaposlenosti, posebno starijim radnicima i mladim osobama koje nisu zaposlene, koje se ne obrazuju niti se osposobljavaju te osobama s invaliditetom i osobama suočenima s diskriminacijom na višestrukoj osnovi;”;

| (c) | točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:






  „(c) | boljem funkcioniranju i uključivosti tržištâ rada; |
| --- | --- | --- |

(c)

točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:

„(c)

boljem funkcioniranju i uključivosti tržištâ rada;

| (ca) | rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

(ca)

rodnoj ravnopravnosti;

| (d) | utvrđivanju vještina koje nedostaju i pružanju informacija o njihovu opsegu i mjestu te boljem usklađivanju vještina tražiteljâ zaposlenja s potrebama poslodavaca, među ostalim utvrđivanjem potreba za strukovnim osposobljavanjem, kao i zapošljivosti tražiteljâ zaposlenja i prevenciji nezaposlenosti, primjerice s pomoću profesionalnog usmjeravanja i osposobljavanja;”; |
| --- | --- |

(d)

utvrđivanju vještina koje nedostaju i pružanju informacija o njihovu opsegu i mjestu te boljem usklađivanju vještina tražiteljâ zaposlenja s potrebama poslodavaca, među ostalim utvrđivanjem potreba za strukovnim osposobljavanjem, kao i zapošljivosti tražiteljâ zaposlenja i prevenciji nezaposlenosti, primjerice s pomoću profesionalnog usmjeravanja i osposobljavanja;”;

| 3. | članak 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | doprinos smanjenju nezaposlenosti za sve dobne, rodne i ranjive skupine;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

članak 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

doprinos smanjenju nezaposlenosti za sve dobne, rodne i ranjive skupine;”;

| (b) | točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | doprinosi modernizaciji i jačanju JSZ-ova u ključnim područjima s obzirom na politike zapošljavanja i socijalne politike Unije te uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, europski zeleni plan i UN-ove ciljeve održivog razvoja te izazove povezane s digitalizacijom, promjenama u svijetu rada i obrascima rada kao i demografske promjene;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

doprinosi modernizaciji i jačanju JSZ-ova u ključnim područjima s obzirom na politike zapošljavanja i socijalne politike Unije te uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, europski zeleni plan i UN-ove ciljeve održivog razvoja te izazove povezane s digitalizacijom, promjenama u svijetu rada i obrascima rada kao i demografske promjene;”;

| (c) | točke (f) i (g) zamjenjuju se sljedećim:






  „(f) | donošenje i provedba svojeg godišnjeg programa rada u kojemu se određuju njezine metode rada, očekivani rezultati i detalji u vezi s provedbom benchlearninga te strategije širenja informacija i suradnje; |
| --- | --- | --- |

(c)

točke (f) i (g) zamjenjuju se sljedećim:

„(f)

donošenje i provedba svojeg godišnjeg programa rada u kojemu se određuju njezine metode rada, očekivani rezultati i detalji u vezi s provedbom benchlearninga te strategije širenja informacija i suradnje;

| (g) | promicanje i dijeljenje najbolje prakse u vezi s identifikacijom mladih osoba koje nisu zaposlene, koje se ne obrazuju niti se osposobljavaju, o razvoju inicijativa kojima bi se osiguralo da ti mladi ljudi steknu vještine potrebne za ulazak na tržište rada i ostanak na njemu te o integraciji dugotrajno nezaposlenih osoba i drugih ranjivih skupina na tržište rada.”; |
| --- | --- |

(g)

promicanje i dijeljenje najbolje prakse u vezi s identifikacijom mladih osoba koje nisu zaposlene, koje se ne obrazuju niti se osposobljavaju, o razvoju inicijativa kojima bi se osiguralo da ti mladi ljudi steknu vještine potrebne za ulazak na tržište rada i ostanak na njemu te o integraciji dugotrajno nezaposlenih osoba i drugih ranjivih skupina na tržište rada.”;

| 4. | članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.
  Suradnja
  Mreža razvija suradnju s relevantnim dionicima na tržištu rada, uključujući druge pružatelje usluga zapošljavanja i socijalnih usluga te socijalne partnere i, prema potrebi, agencijama Unije u područjima zapošljavanja, socijalne politike, rodne ravnopravnosti te organizacijama koje predstavljaju nezaposlene osobe ili druge ranjive skupine, tijelima za ravnopravnost, organizacijama za strukovno osposobljavanje, nevladinim organizacije koje djeluju u području zapošljavanja i pravedne tranzicije te regionalnim i lokalnim tijelima, tako što ih uključuje u odgovarajuće aktivnosti i sastanke Mreže te razmjenjuje informacije i podatke s njima. Mreža može prema potrebi razmjenjivati najbolju praksu s relevantnim javnim službama za zapošljavanje iz trećih zemalja.”; |
| --- | --- |

4.

članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Suradnja

Mreža razvija suradnju s relevantnim dionicima na tržištu rada, uključujući druge pružatelje usluga zapošljavanja i socijalnih usluga te socijalne partnere i, prema potrebi, agencijama Unije u područjima zapošljavanja, socijalne politike, rodne ravnopravnosti te organizacijama koje predstavljaju nezaposlene osobe ili druge ranjive skupine, tijelima za ravnopravnost, organizacijama za strukovno osposobljavanje, nevladinim organizacije koje djeluju u području zapošljavanja i pravedne tranzicije te regionalnim i lokalnim tijelima, tako što ih uključuje u odgovarajuće aktivnosti i sastanke Mreže te razmjenjuje informacije i podatke s njima. Mreža može prema potrebi razmjenjivati najbolju praksu s relevantnim javnim službama za zapošljavanje iz trećih zemalja.”;

| 5. | u članku 6. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Odboru pomaže tajništvo koje osigurava Komisija i koje djeluje u okviru Komisije. Tajništvo u suradnji s predsjednikom i zamjenicima predsjednika priprema sastanke Odbora, godišnji program rada Mreže i njezino godišnje izvješće. Tajništvo blisko surađuje s tajništvom EMCO-a kako bi se koordinirale inicijative i pojačala suradnja između Mreže i EMCO-a.”; |
| --- | --- |

5.

u članku 6. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Odboru pomaže tajništvo koje osigurava Komisija i koje djeluje u okviru Komisije. Tajništvo u suradnji s predsjednikom i zamjenicima predsjednika priprema sastanke Odbora, godišnji program rada Mreže i njezino godišnje izvješće. Tajništvo blisko surađuje s tajništvom EMCO-a kako bi se koordinirale inicijative i pojačala suradnja između Mreže i EMCO-a.”;

| 6. | članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.
  Financijska potpora
  Ukupna sredstva potrebna za provedbu ove Odluke stavljaju se na raspolaganje u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027., a godišnja odobrena sredstva u tu svrhu odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama financijskog okvira.”; |
| --- | --- |

6.

članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Financijska potpora

Ukupna sredstva potrebna za provedbu ove Odluke stavljaju se na raspolaganje u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027., a godišnja odobrena sredstva u tu svrhu odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama financijskog okvira.”;

| 7. | u članku 9. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Delegiranje ovlasti iz članka 8. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027.”; |
| --- | --- |

7.

u članku 9. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Delegiranje ovlasti iz članka 8. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027.”;

| 8. | članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 10.
  Preispitivanje
  Komisija do 30. rujna 2026. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi evaluacijsko izvješće o primjeni ove Odluke. U tom izvješću se, među ostalim, procjenjuje u kojoj je mjeri Mreža doprinijela postizanju ciljeva utvrđenih u članku 3.”. |
| --- | --- |

8.

članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 10.

Preispitivanje

Komisija do 30. rujna 2026. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi evaluacijsko izvješće o primjeni ove Odluke. U tom izvješću se, među ostalim, procjenjuje u kojoj je mjeri Mreža doprinijela postizanju ciljeva utvrđenih u članku 3.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2020.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

M. ROTH

---

(1)  Mišljenje od 30. listopada 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 18. studenoga 2020.

2

(3)  Odluka br. 573/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) (SL L 159, 28.5.2014., str. 32.).

3

---