# Euroopa Liidu L 371/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 371 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik6. november 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 371

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik6. november 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/1638, 4. november 2020, Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus vastu võetava seisukoha kohta | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/1639, 5. november 2020, millega kehtestatakse üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike | 3 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/1638, 4. november 2020, Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus vastu võetava seisukoha kohta

1

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/1639, 5. november 2020, millega kehtestatakse üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike

3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 6.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 371/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1638,

4. november 2020,

Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus vastu võetava seisukoha kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis rahvusvahelise kohvilepingu (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega 2008/579/EÜ (1) ja see jõustus 2. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis rahvusvahelise kohvilepingu (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega 2008/579/EÜ (1) ja see jõustus 2. veebruaril 2011.

| (2) | Vastavalt lepingu artikli 48 lõikele 1 kehtib leping kümme aastat alates selle ajutisest või lõplikust jõustumisest, kui seda kõnealuse artikli kohaselt ei pikendata või lõpetata. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt lepingu artikli 48 lõikele 1 kehtib leping kümme aastat alates selle ajutisest või lõplikust jõustumisest, kui seda kõnealuse artikli kohaselt ei pikendata või lõpetata.

| (3) | Vastavalt lepingu artiklile 9 on rahvusvaheline kohvinõukogu Rahvusvahelise Kohviorganisatsiooni kõrgeima organina vastutav kõigi lepingu sätete rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise eest. Vastavalt lepingu artikli 48 lõikele 3 võib rahvusvaheline kohvinõukogu otsustada pikendada lepingut pärast selle kehtivusaja lõppemist ühe või mitme järjestikuse ajavahemiku võrra, mis kokku ei ületa kaheksat aastat. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lepingu artiklile 9 on rahvusvaheline kohvinõukogu Rahvusvahelise Kohviorganisatsiooni kõrgeima organina vastutav kõigi lepingu sätete rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise eest. Vastavalt lepingu artikli 48 lõikele 3 võib rahvusvaheline kohvinõukogu otsustada pikendada lepingut pärast selle kehtivusaja lõppemist ühe või mitme järjestikuse ajavahemiku võrra, mis kokku ei ületa kaheksat aastat.

| (4) | 11. septembril 2020 toimunud 127. istungil kiitis rahvusvaheline kohvinõukogu heaks resolutsiooni 471, millega pikendatakse lepingut ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(4)

11. septembril 2020 toimunud 127. istungil kiitis rahvusvaheline kohvinõukogu heaks resolutsiooni 471, millega pikendatakse lepingut ühe aasta võrra.

| (5) | Arvestades kohvisektori olulisust mitme liikmesriigi ja Euroopa Liidu majanduse jaoks, on võimalus lepingus kuni uue lepingu ajutise või lõpliku jõustumiseni osaleda liidu huvides,. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades kohvisektori olulisust mitme liikmesriigi ja Euroopa Liidu majanduse jaoks, on võimalus lepingus kuni uue lepingu ajutise või lõpliku jõustumiseni osaleda liidu huvides,.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus vastu võetav seisukoht, kuna rahvusvahelise kohvinõukogu otsused lepingu pikendamise kohta on liidule siduvad. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus vastu võetav seisukoht, kuna rahvusvahelise kohvinõukogu otsused lepingu pikendamise kohta on liidule siduvad.

| (7) | Lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt on liidul võimalik esitada vastuväiteid rahvusvahelise kohvinõukogu lepingu pikendamist käsitlevale otsusele enne, kui leping kehtivuse kaotab, |
| --- | --- |

(7)

Lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt on liidul võimalik esitada vastuväiteid rahvusvahelise kohvinõukogu lepingu pikendamist käsitlevale otsusele enne, kui leping kehtivuse kaotab,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus vastu võetav seisukoht on järgmine:

| a) | mitte esitada vastuväiteid rahvusvahelise kohvinõukogu otsusele pikendada lepingut ühe aasta võrra, nagu on sätestatud resolutsioonis 471, mis kiideti heaks rahvusvahelise kohvinõukogu 127. istungil; |
| --- | --- |

a)

mitte esitada vastuväiteid rahvusvahelise kohvinõukogu otsusele pikendada lepingut ühe aasta võrra, nagu on sätestatud resolutsioonis 471, mis kiideti heaks rahvusvahelise kohvinõukogu 127. istungil;

| b) | vajaduse korral hääletada rahvusvahelise kohvinõukogu järgnvatel istungitel lepingu pikendamise poolt ajavahemikeks, mis kokku ei ületa kaheksat aastat lepingu algse kehtivusaja lõpust, või kuni uue lepingu ajutise või lõpliku jõustumiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral hääletada rahvusvahelise kohvinõukogu järgnvatel istungitel lepingu pikendamise poolt ajavahemikeks, mis kokku ei ületa kaheksat aastat lepingu algse kehtivusaja lõpust, või kuni uue lepingu ajutise või lõpliku jõustumiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 4. november 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  Nõukogu 16. juuni 2008. aasta otsus 2008/579/EÜ 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 186, 15.7.2008, lk 12).

1

---

| 6.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 371/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 371/3

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/1639,

5. november 2020,

millega kehtestatakse üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti g,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 14. novembril 2016 vastu järeldused ELi üldise strateegia rakendamise kohta julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas, määrates kindlaks liidu ambitsioonitaseme strateegias seatud kolme järgmise strateegilise prioriteedi toetamiseks: a) reageerimine väliskonfliktidele ja -kriisidele; b) partnerite suutlikkuse suurendamine ning c) liidu ja selle kodanike kaitsmine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. novembril 2016 vastu järeldused ELi üldise strateegia rakendamise kohta julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas, määrates kindlaks liidu ambitsioonitaseme strateegias seatud kolme järgmise strateegilise prioriteedi toetamiseks: a) reageerimine väliskonfliktidele ja -kriisidele; b) partnerite suutlikkuse suurendamine ning c) liidu ja selle kodanike kaitsmine.

| (2) | 19. novembril 2018 vastu võetud järeldustes julgeoleku ja kaitse kohta ELi üldise strateegia raames märkis nõukogu lisaks, et käsitledes Euroopa praeguseid ja tulevasi julgeoleku- ja kaitsevajadusi, suureneb liidu julgeoleku tagajaks olemise suutlikkus ja tema strateegiline autonoomsus ning partneritega koostöö tegemise võime. |
| --- | --- |

(2)

19. novembril 2018 vastu võetud järeldustes julgeoleku ja kaitse kohta ELi üldise strateegia raames märkis nõukogu lisaks, et käsitledes Euroopa praeguseid ja tulevasi julgeoleku- ja kaitsevajadusi, suureneb liidu julgeoleku tagajaks olemise suutlikkus ja tema strateegiline autonoomsus ning partneritega koostöö tegemise võime.

| (3) | Nõukogule ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale („kõrge esindaja“) alalise struktureeritud koostöö (PESCO) kohta 13. novembril 2017 esitatud teate (2) I lisa üheteistkümnendas lõigus on märgitud, et siduvamad kohustused peavad aitama saavutada nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldustes kirjeldatud ja Euroopa Ülemkogu poolt 2016. aasta detsembris kinnitatud liidu ambitsioonitaseme ning seega tugevdama nii eurooplaste kui ka liidu strateegilist sõltumatust. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogule ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale („kõrge esindaja“) alalise struktureeritud koostöö (PESCO) kohta 13. novembril 2017 esitatud teate (2) I lisa üheteistkümnendas lõigus on märgitud, et siduvamad kohustused peavad aitama saavutada nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldustes kirjeldatud ja Euroopa Ülemkogu poolt 2016. aasta detsembris kinnitatud liidu ambitsioonitaseme ning seega tugevdama nii eurooplaste kui ka liidu strateegilist sõltumatust.

| (4) | Nõukogu võttis 11. detsembril 2017. aastal vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2315. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 11. detsembril 2017. aastal vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2315.

| (5) | Nõukogu võttis 25. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/909, (3) millega kehtestatakse PESCO projektide ühised projektijuhtimise reeglid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 25. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/909, (3) millega kehtestatakse PESCO projektide ühised projektijuhtimise reeglid.

| (6) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis g on sätestatud, et nõukogu peab selle otsuse artikli 9 lõike 1 kohaselt õigeaegselt kehtestama üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis g on sätestatud, et nõukogu peab selle otsuse artikli 9 lõike 1 kohaselt õigeaegselt kehtestama üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike.

| (7) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et nõukogu poolt üldtingimuste kohta vastu võetav otsus võib sisaldada kolmandate riikidega sõlmitavate halduskokkulepete tüüpvormi. |
| --- | --- |

(7)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et nõukogu poolt üldtingimuste kohta vastu võetav otsus võib sisaldada kolmandate riikidega sõlmitavate halduskokkulepete tüüpvormi.

| (8) | Nõukogule ja kõrgele esindajale alalise struktureeritud koostöö kohta esitatud teate III lisa (mis sisaldab ettepanekuid PESCO juhtimise kohta) punkti 2.2.1 viimases lõigus on täpsustatud, et kolmandad riigid, keda projektis osalejad võivad erandkorras osalema kutsuda, peavad andma projektile olulist lisaväärtust, aitama tugevdada alalist struktureeritud koostööd ja ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) ning täitma olulisemaid kohustusi. Kõnealuses lõigus märgitakse samuti, et osalema kutsumine ei anna kolmandatele riikidele otsustusõigust PESCO juhtimise küsimustes. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogule ja kõrgele esindajale alalise struktureeritud koostöö kohta esitatud teate III lisa (mis sisaldab ettepanekuid PESCO juhtimise kohta) punkti 2.2.1 viimases lõigus on täpsustatud, et kolmandad riigid, keda projektis osalejad võivad erandkorras osalema kutsuda, peavad andma projektile olulist lisaväärtust, aitama tugevdada alalist struktureeritud koostööd ja ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) ning täitma olulisemaid kohustusi. Kõnealuses lõigus märgitakse samuti, et osalema kutsumine ei anna kolmandatele riikidele otsustusõigust PESCO juhtimise küsimustes.

| (9) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse, et kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 46 lõikega 6 otsustab nõukogu, kas kolmas riik, keda üksikprojektis osalevad liikmesriigid soovivad projekti kutsuda, vastab käesolevas otsuses sätestatud nõuetele ja et pärast nõukogu positiivset otsust võivad projektis osalevad liikmesriigid sõlmida asjaomase kolmanda riigiga halduskokkuleppeid viimase osalemiseks projektis. Sellised kokkulepped peavad olema kooskõlas liidu menetlustega ja otsustusprotsessi sõltumatusega. |
| --- | --- |

(9)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse, et kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 46 lõikega 6 otsustab nõukogu, kas kolmas riik, keda üksikprojektis osalevad liikmesriigid soovivad projekti kutsuda, vastab käesolevas otsuses sätestatud nõuetele ja et pärast nõukogu positiivset otsust võivad projektis osalevad liikmesriigid sõlmida asjaomase kolmanda riigiga halduskokkuleppeid viimase osalemiseks projektis. Sellised kokkulepped peavad olema kooskõlas liidu menetlustega ja otsustusprotsessi sõltumatusega.

| (10) | PESCO raames teostatud meetmete ja muude ÜVJP meetmete ja liidu muude poliitikavaldkondade vahel peaks valitsema sidusus. |
| --- | --- |

(10)

PESCO raames teostatud meetmete ja muude ÜVJP meetmete ja liidu muude poliitikavaldkondade vahel peaks valitsema sidusus.

| (11) | Kolmandate riikide PESCO projektis osalemine ei tähenda, et kolmandate riikide üksustel on tingimata juurdepääs Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmile või muule asjakohasele liidu vahendile. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandate riikide PESCO projektis osalemine ei tähenda, et kolmandate riikide üksustel on tingimata juurdepääs Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmile või muule asjakohasele liidu vahendile.

| (12) | Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse (4) (PESCO rakendamise tegevuskava kohta) punktis 13 on täpsustatud, et üldtingimusi, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda üksikprojektides osalema kolmandaid riike, tuleks hakata välja töötama niipea, kui on olemas ühised projektijuhtimise reeglid ja kohustuste täiteetapid. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse (4) (PESCO rakendamise tegevuskava kohta) punktis 13 on täpsustatud, et üldtingimusi, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda üksikprojektides osalema kolmandaid riike, tuleks hakata välja töötama niipea, kui on olemas ühised projektijuhtimise reeglid ja kohustuste täiteetapid.

| (13) | Nõukogu võttis 15. oktoobril 2018 vastu soovituse, (5) mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu võttis 15. oktoobril 2018 vastu soovituse, (5) mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid.

| (14) | Euroopa Kaitseagentuur peaks toetama alalist struktureeritud koostööd kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/1835 (6). |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Kaitseagentuur peaks toetama alalist struktureeritud koostööd kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/1835 (6).

| (15) | Seetõttu on asjakohane kehtestada üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike, |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu on asjakohane kehtestada üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva otsusega kehtestatakse üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike.

Artikkel 2

Kutsumismenetlus

1.   Kolmas riik võib esitada PESCO projekti koordinaatorile või koordinaatoritele taotluse kõnealuses projektis osalemiseks. Taotlus peab sisaldama piisavalt üksikasjalikke andmeid projektis osalemise põhjuste kohta ning kavandatava osalemise ulatuse ja selle vormi kohta, asjakohasel juhul projekti etappidena, kinnitades, et artiklis 3 esitatud üldtingimused on täidetud.

2.   Sellise taotluse saamisel hindavad projektis osalevad liikmesriigid (projektiosalised) kõnealuse kolmanda riigi saadetud teabe põhjal, kas kolmas riik vastab artiklis 3 sätestatud üldtingimustele.

3.   Kui projektiosalised nõustuvad ühehäälselt:

| a) | et nad soovivad taotluse esitanud kolmanda riigi kutsuda projektis osalema, |
| --- | --- |

a)

et nad soovivad taotluse esitanud kolmanda riigi kutsuda projektis osalema,

| b) | kõnealuse kolmanda riigi projektis osalemise ulatuse, vormi ja asjakohasel juhul asjaomased etapid ning |
| --- | --- |

b)

kõnealuse kolmanda riigi projektis osalemise ulatuse, vormi ja asjakohasel juhul asjaomased etapid ning

| c) | et kolmas riik täidab artiklis 3 esitatud üldtingimusi, |
| --- | --- |

c)

et kolmas riik täidab artiklis 3 esitatud üldtingimusi,

teavitab/teavitavad projekti koordinaator või koordinaatorid PESCO sekretariaadi toetusel sellest vastavalt nõukogu ja kõrget esindajat. Selline teatis peab sisaldama ka kolmanda riigi esitatud taotlust.

4.   Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teatise alusel, mis hõlmab kolmanda riigi projektis osalemise ulatust, vormi ja asjakohasel juhul asjaomaseid etappe, ja pärast poliitika- ja julgeolekukomiteelt arvamuse saamist, teeb nõukogu otsuse kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 6 ja otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 9 lõikega 2 selle kohta, kas kolmanda riigi osalemine kõnealuses projektis vastab käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud tingimustele.

5.   Pärast lõikes 4 osutatud nõukogu positiivset otsust saadab/saadavad PESCO projekti koordinaator või koordinaatorid taotluse esitanud kolmandale riigile projektiosaliste nimel selles projektis osalemise kutse.

6.   Kui taotluse esitanud kolmas riik on PESCO projekti koordinaatorit või koordinaatoreid teavitanud, et ta võtab kutse vastu, alustavad projektiosalised või siis nende nimel koordinaator või koordinaatorid selle kolmanda riigiga läbirääkimisi, et projektiosalised sõlmiksid ühehäälselt kõnealuse kolmanda riigiga halduskokkuleppe, võttes aluseks käesolevale otsusele lisatud tüüpvormi. Selline halduskokkulepe tagab kooskõla otsuse (ÜVJP) 2017/2315 ja otsuse (ÜVJP) 2018/909 sätetega.

7.   Projektis osalema kutsutud kolmas riik ühineb projektiga lõikes 6 osutatud halduskokkuleppes nimetatud kuupäeval.

8.   PESCO projekti koordinaator või koordinaatorid teeb/teevad käesoleva artikli lõikes 6 osutatud halduskokkuleppe kõikidele PESCOs osalevatele liikmesriikidele kättesaadavaks otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 2 lõikes 2 osutatud ühise elektroonilise platvormi kaudu.

Artikkel 3

Üldtingimused

Kolmandat riiki võib erandkorras kutsuda PESCO projektis osalema, kui ta täidab kõik järgmised üldtingimused:

| a) | ta jagab liidu alusväärtusi, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ning põhimõtteid, millele osutatakse ELi lepingu artikli 21 lõikes 1, samuti ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punktides a, b, c ja h sätestatud ÜVJP eesmärke. PESCO projektis osaledes ei kahjusta ta liidu ja selle liikmesriikide kaitse- ja julgeolekuhuve, sealhulgas liikmesriikidega heanaaberlike suhete põhimõtte austamine, ning ta peab pidama poliitilist dialoogi liiduga, mis peaks hõlmama ka kaitse- ja julgeolekuaspekte; |
| --- | --- |

a)

ta jagab liidu alusväärtusi, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ning põhimõtteid, millele osutatakse ELi lepingu artikli 21 lõikes 1, samuti ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punktides a, b, c ja h sätestatud ÜVJP eesmärke. PESCO projektis osaledes ei kahjusta ta liidu ja selle liikmesriikide kaitse- ja julgeolekuhuve, sealhulgas liikmesriikidega heanaaberlike suhete põhimõtte austamine, ning ta peab pidama poliitilist dialoogi liiduga, mis peaks hõlmama ka kaitse- ja julgeolekuaspekte;

| b) | ta annab projektile olulist lisaväärtust ja aitab saavutada selle eesmärke. Kooskõlas Euroopa kollektiivse lähenemisviisi prioriteediga peavad vahendid, mida ta projekti kaasa toob, täiendama PESCOs osalevate liikmesriikide vahendeid kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 4 lõikega 5, näiteks pakkuma tehnilist ekspertiisi või täiendavaid võimeid, sealhulgas operatiivset või rahalist toetust, aidates nii kaasa projekti edukusele ja seega alalise struktureeritud koostöö edendamisele; |
| --- | --- |

b)

ta annab projektile olulist lisaväärtust ja aitab saavutada selle eesmärke. Kooskõlas Euroopa kollektiivse lähenemisviisi prioriteediga peavad vahendid, mida ta projekti kaasa toob, täiendama PESCOs osalevate liikmesriikide vahendeid kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 4 lõikega 5, näiteks pakkuma tehnilist ekspertiisi või täiendavaid võimeid, sealhulgas operatiivset või rahalist toetust, aidates nii kaasa projekti edukusele ja seega alalise struktureeritud koostöö edendamisele;

| c) | tema osalemine aitab tõhustada ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) ning tõsta liidu ambitsioonikust, nagu on kindlaks määratud nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldustes, samuti toetada ÜJKP missioone ja operatsioone; |
| --- | --- |

c)

tema osalemine aitab tõhustada ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) ning tõsta liidu ambitsioonikust, nagu on kindlaks määratud nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldustes, samuti toetada ÜJKP missioone ja operatsioone;

| d) | tema osalemine ei tohi kaasa tuua sõltuvust sellest kolmandast riigist või piiranguid selle riigi poolt mis tahes liidu liikmesriigi suhtes seoses relvastuse hangete, teadusuuringute ja kaitsevõime arendamisega, või relvade või võimete ja tehnoloogia kasutamise ja ekspordiga, mis pärsiksid edasiminekut või takistaksid PESCO projektis arendatud võimete ühist või muul viisil kasutamist, eksporti või operatiivset siirmist. Ta peab viimistlema asjakohasel tasandil kokkuleppe tingimuste kohta, mis kehtivad väljaspool PESCO raamistikku nimetatud projekti raames arendatud võimete ja tehnoloogia täiendava jagamise kohta juhtumipõhiselt, et ära hoida kõnealuste võimete kasutamist liidu ja selle liikmesriikide vastu; |
| --- | --- |

d)

tema osalemine ei tohi kaasa tuua sõltuvust sellest kolmandast riigist või piiranguid selle riigi poolt mis tahes liidu liikmesriigi suhtes seoses relvastuse hangete, teadusuuringute ja kaitsevõime arendamisega, või relvade või võimete ja tehnoloogia kasutamise ja ekspordiga, mis pärsiksid edasiminekut või takistaksid PESCO projektis arendatud võimete ühist või muul viisil kasutamist, eksporti või operatiivset siirmist. Ta peab viimistlema asjakohasel tasandil kokkuleppe tingimuste kohta, mis kehtivad väljaspool PESCO raamistikku nimetatud projekti raames arendatud võimete ja tehnoloogia täiendava jagamise kohta juhtumipõhiselt, et ära hoida kõnealuste võimete kasutamist liidu ja selle liikmesriikide vastu;

| e) | tema osalemine on kooskõlas siduvamate PESCO kohustustega, mis on sätestatud otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas, eelkõige nende kohustustega, mida kõnealune PESCO projekt täita aitab, sõltuvalt selle projekti eripärast. Võimetele suunatud projektide puhul peab tema osalemine aitama saavutada prioriteete, mis tulenevad võimearendusplaanist ja kaitseküsimuste iga-aastasest kooskõlastatud läbivaatamisest, sellel peab olema positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile (EDTIB) ning see peab muutma Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimelisemaks. Eelkõige peab kolmanda riigi osalemine projektis toetama relvajõudude kättesaadavust, ümberpaigutatavust ja koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

e)

tema osalemine on kooskõlas siduvamate PESCO kohustustega, mis on sätestatud otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas, eelkõige nende kohustustega, mida kõnealune PESCO projekt täita aitab, sõltuvalt selle projekti eripärast. Võimetele suunatud projektide puhul peab tema osalemine aitama saavutada prioriteete, mis tulenevad võimearendusplaanist ja kaitseküsimuste iga-aastasest kooskõlastatud läbivaatamisest, sellel peab olema positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile (EDTIB) ning see peab muutma Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimelisemaks. Eelkõige peab kolmanda riigi osalemine projektis toetama relvajõudude kättesaadavust, ümberpaigutatavust ja koostalitlusvõimet;

| f) | tal on liiduga kehtiv salastatud teabe kaitse leping; |
| --- | --- |

f)

tal on liiduga kehtiv salastatud teabe kaitse leping;

| g) | tal on asjakohasel juhul kooskõlas otsusega (ÜVJP) 2015/1835 jõustunud halduskokkulepe Euroopa Kaitseagentuuriga (EDA), kui projekti rakendatakse EDA toetusel, võttes arvesse EDA asjakohaseid seisukohavõtte, (7) ja |
| --- | --- |

g)

tal on asjakohasel juhul kooskõlas otsusega (ÜVJP) 2015/1835 jõustunud halduskokkulepe Euroopa Kaitseagentuuriga (EDA), kui projekti rakendatakse EDA toetusel, võttes arvesse EDA asjakohaseid seisukohavõtte, (7) ja

7

| h) | ta on oma osalemise taotluses, millele on osutatud käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 1, võtnud endale kohustuse tagada kooskõla otsuse (ÜVJP) 2017/2315 ja otsuse (ÜVJP) 2018/909 sätetega. |
| --- | --- |

h)

ta on oma osalemise taotluses, millele on osutatud käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 1, võtnud endale kohustuse tagada kooskõla otsuse (ÜVJP) 2017/2315 ja otsuse (ÜVJP) 2018/909 sätetega.

Artikkel 4

PESCO projektis osalevate kolmandate riikide õigused ja kohustused

1.   Kolmanda riigi PESCO projektis osalemise puhul järgitakse projektiosaliste poolt omavahel vastavalt otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 4 lõikele 1 kokku lepitud projektijuhtimise korraldust. PESCO projektis osaleval kolmandal riigil on õigused ja kohustused, mis on kindlaks määratud käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 6 osutatud halduskokkuleppes, mis sõlmitakse ühehäälselt projektiosaliste ja selle kolmanda riigi vahel. Kõnealused õigused ja kohustused peavad järgima käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud üldtingimusi ja võivad hõlmata järgmisi valdkondi:

| a) | kolmanda riigi osalemine PESCO projekti raames kokku kutsutud kohtumistel; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi osalemine PESCO projekti raames kokku kutsutud kohtumistel;

| b) | PESCO projektis osaleva kolmanda riigi täidetavad ülesanded ja kohustused; |
| --- | --- |

b)

PESCO projektis osaleva kolmanda riigi täidetavad ülesanded ja kohustused;

| c) | kolmanda riigi PESCO projekti otsustusprotsessis osalemise ulatus; |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi PESCO projekti otsustusprotsessis osalemise ulatus;

| d) | projektiosaliste ja PESCO projektis osaleva kolmanda riigi vahelise teabevahetuse ulatus ja valdkonnad. |
| --- | --- |

d)

projektiosaliste ja PESCO projektis osaleva kolmanda riigi vahelise teabevahetuse ulatus ja valdkonnad.

2.   Osalema kutsutud kolmas riik võib osaleda projekti rakendamise otsustusprotsessis, võttes arvesse tema panust. Lõikes 1 osutatud korraldus järgib täielikult liidu otsustusprotsessi sõltumatust ning osalevate liikmesriikide õigusi ja kohustusi, sealhulgas mis puudutab projekti ja selle tulemuste kontrolli tagamist PESCO raamistikus ning otsuste tegemist võimalike uute projektiosaliste kohta kooskõlas otsusega (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse PESCO, ning otsuses (ÜVJP) 2018/909 sätestatud ühiste PESCO projektide juhtimise reeglitega.

Artikkel 5

Järelevalvemehhanism

1.   Selle projekti koordinaator või koordinaatorid, milles kolmas riik osaleb, edastab PESCO sekretariaadile vastavalt otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 2 lõikes 2 osutatud menetlusele ja ajakavale teavet selle kolmanda riigi individuaalse panuse kohta kõnealusesse projekti ja projektiga seotud kohustuste täitmise kohta, samuti selle kohta, kas ta jätkuvalt täidab käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud üldtingimusi.

2.   PESCO sekretariaat edastab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe üks kord aastas nõukogule kõrge esindaja poolt igal aastal nõukogule esitatava alalist struktureeritud koostööd käsitleva aruande raames osana otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 2 lõikes 2 osutatud konsolideeritud teabest PESCO projektide kohta, eesmärgiga tagada, et nõukogu saab teha tõhusat projektide järelevalvet ning võtta vajaduse korral meetmeid, sealhulgas seoses sellega, kas projektis osalev kolmas riik jätkuvalt täidab käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud üldtingimusi.

Artikkel 6

Kolmanda riigi PESCO projektis osalemise lõpetamine või peatamine

1.   Kui PESCO projektis osalev kolmas riik on teavitanud projektiosalisi oma otsusest osalemine lõpetada, jõustub selline lõpetamine siis, kui projektiosalised ja kõnealune kolmas riik on jõudnud kokkuleppele lõpetamise tingimustes.

Kui kolmanda riigi osalemine PESCO projektis lõpetatakse, teavitab/teavitavad projekti koordinaator või koordinaatorid PESCO sekretariaadi toetusel sellest vastavalt nõukogu ja kõrget esindajat.

2.   Projektiosalised võivad kas artiklis 5 osutatud korrapärase läbivaatamise käigus või muul ajal kokku leppida, et kolmanda riigi osalemine projektis tuleks ümber hinnata. Sellisel juhul teavitab/teavitavad projektikoordinaator või -koordinaatorid kõnealust kolmandat riiki.

Kui projektiosalised otsustavad kolmanda riigi osalemise PESCO projektis peatada, teavitab/teavitavad projekti koordinaator või koordinaatorid PESCO sekretariaadi toetusel sellest vastavalt nõukogu ja kõrget esindajat. Selle teatise alusel ja pärast poliitika- ja julgeolekukomiteelt arvamuse saamist, võib nõukogu otsustada kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 6 ja otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 9 lõikega 2, kas kolmanda riigi osalemine projektis lõpetada.

3.   Kui üks või mitu liikmesriiki leiab, et PESCO projektis osalev kolmas riik ei täida enam käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud üldtingimusi, võib ta/võivad nad edastada selle küsimuse nõukogule. Sellisel juhul toimuvad asjaomaste liikmesriikide, st projektiosaliste ja küsimuse edastanud liikmesriigi/liikmesriikide vahel konsultatsioonid, mida juhib kõrge esindaja. Nende konsultatsioonide raames, mille käigus võidakse kuulata ära ka kolmanda riigi seisukohad, esitab/esitavad küsimuse nõukogule edastanud liikmesriik/liikmesriigid kõrgele esindajale kogu vajaliku teabe kirjalikult, selgitades küsimuse edastamise põhjuseid ning märkides kõrgele esindajale, milliseid meetmeid oleks võimalik võtta küsimuse lahendamiseks. Kõrge esindaja ja asjaomased liikmesriigid uurivad seda küsimust koos ning otsivad adekvaatseid lahendusi kahe kuu jooksul. Kui konsultatsioonide lõppemise järel on küsimuse nõukogule edastanud liikmesriik või liikmesriigid endiselt seisukohal, et PESCO projektis osalev kolmas riik ei täida enam käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud tingimusi, võib ta/võivad nad paluda, et nõukogu uuriks seda küsimust. Sellisel juhul edastavad asjaomased liikmesriigid nõukogule kogu vajaliku teabe. Selle alusel nõukogu, kes tegutseb kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 6, arutab kolmanda riigi osalemise jätkumist ja võtab vastu sellekohase otsuse.

4.   Artikli 2 lõikes 6 osutatud halduskokkuleppes määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib kolmas riik oma osalemise PESCO projektis lõpetada ja millistel tingimustel võivad projektiosalised otsustada kolmanda riigi PESCO projektis osalemise peatada. Sellises kokkuleppes määratakse eelkõige kindlaks projektiosaliste ja oma osalemise lõpetava kolmanda riigi, kelle osalemine lõpetati kas kõnealuse kolmanda riigi või nõukogu poolt või peatati projektiosaliste poolt, vastavad õigused ja kohustused, sealhulgas mis puudutab sellise lõpetamise või peatamise finantsaspekte, makse, intellektuaalomandit ja muid lõpetamise või peatamise seisukohast asjakohaseid elemente.

Artikkel 7

Seos PESCO projektide ühiste projektijuhtimise reeglitega

1.   Käesoleva otsusega ei reguleerita tingimusi ega menetlusi, mille alusel saavad üksused osaleda PESCO projektide rakendamises, kui käesolevas artiklis ei sätestata teisiti. Otsus (ÜVJP) 2018/909 vaadatakse läbi 31. detsembriks 2020 kooskõlas kõnealuse otsuse artikli 9 esimese lõiguga, eeskätt mis puudutab nimetatud tingimusi ja menetlusi.

2.   Võttes arvesse kõiki üksuste osalemist PESCO projektides reguleerivaid tingimusi ja menetlusi, mis võidakse kehtestada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud otsuse (ÜVJP) 2018/909 läbivaatamise raames:

| a) | võivad üksused osaleda PESCO projektide rakendamises alles pärast 31. detsembrit 2025, tuginedes enne nimetatud kuupäeva sõlmitud lepingutele või algatatud hankemenetlustele; |
| --- | --- |

a)

võivad üksused osaleda PESCO projektide rakendamises alles pärast 31. detsembrit 2025, tuginedes enne nimetatud kuupäeva sõlmitud lepingutele või algatatud hankemenetlustele;

| b) | võivad üksused, kes on asutatud kolmandas riigis, keda kontrollib kolmas riik või kelle juhtimisstruktuurid on kolmandas riigis, keda ei ole artikli 2 lõike 5 kohaselt kutsutud osalema PESCO projektis enne 31. detsembrit 2021, osaleda PESCO projektide rakendamises pärast kõnealust kuupäeva ainult siis, kui nõukogu nii otsustab vastavalt ELi lepingu artikli 46 lõikele 6. |
| --- | --- |

b)

võivad üksused, kes on asutatud kolmandas riigis, keda kontrollib kolmas riik või kelle juhtimisstruktuurid on kolmandas riigis, keda ei ole artikli 2 lõike 5 kohaselt kutsutud osalema PESCO projektis enne 31. detsembrit 2021, osaleda PESCO projektide rakendamises pärast kõnealust kuupäeva ainult siis, kui nõukogu nii otsustab vastavalt ELi lepingu artikli 46 lõikele 6.

3.   Otsust (ÜVJP) 2018/909 kohaldatakse kooskõlas käesoleva otsusega.

4.   Kui projektis osalejad otsustavad üksuste valimise üle kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 7 lõikega 1, võtavad nad nõuetekohaselt arvesse liidu ja liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuve.

5.   Projektis osalejad tagavad kõikide osalevate liikmesriikide jaoks täieliku läbipaistvuse seoses üksuste osalemisega asjaomases projektis, tehes seda otsuse (ÜVJP) 2018/909 artikli 2 lõikes 2 osutatud ühise elektroonilise platvormi kaudu.

6.   Kui mõni liikmesriik leiab, et teatava üksuse osalemine PESCO projekti rakendamises võib kahjustada tema või liidu julgeoleku- ja kaitsehuve, võib liikmesriik edastada asjakohase küsimuse nõukogule, kes võib olukorra hindamiseks nõuda projektis osalejatelt täiendavat teavet.

7.   Otsust (ÜVJP) 2018/909 kohandatakse kooskõlas selle artikli 9 teise lõiguga, et võtta arvesse käesolevas otsuses ette nähtud kolmandate riikide PESCO üksikprojektides osalemise üldtingimusi.

Artikkel 8

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse läbi vajadusel ja mitte hiljem kui 2022. aasta lõpuks.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 5. november 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

1

(2)  
  ELT L 331, 14.12.2017, lk 65.

2

(3)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/909, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide ühised projektijuhtimise reeglid (ELT L 161, 26.6.2018, lk 37).

3

(4)  Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovitus alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta (ELT C 88, 8.3.2018, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovitus, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid (ELT C 374, 16.10.2018, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord (ELT L 266, 13.10.2015, lk 55).

6

(7)  EDA kirjalik seisukoht nõude kohta, mille kohaselt peab PESCO projektides osalevatel kolmandatel riikidel olema halduskokkulepe EDAga (EDA201911157).

7

---

LISA

PROJEKTIOSALISTE JA KOLMANDA RIIGI VAHELISE HALDUSKOKKULEPPE VORM

1.

Sissejuhatus

2.

Projekti eesmärgid

3.

Osalemise põhjused, kohaldamisala, vorm ja ulatus

4.

Kolmanda riigi vastavus üldistele osalemistingimustele

5.

Õigused ja kohustused

6.

Kolmanda riigi individuaalne panus projekti

7.

Osalemise alguskuupäev, kestus ja läbivaatamine

8.

Lõpetamine või peatamine

9.

Vastutus

10.

Julgeolekuküsimused, teabe avalikustamine ja kasutamine

11.

Vaidluste lahendamine

12.

Lõppsätted

---