# Jurnalul Oficial L 305/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 305 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6321 septembrie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 305

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6321 septembrie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/1302 al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește taxele percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la contrapărțile centrale stabilite în țări terțe (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/1303 al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește criteriile pe care ESMA ar trebui să le ia în considerare pentru a stabili dacă o contraparte centrală stabilită într-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/1304 al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește elementele minime care trebuie evaluate de ESMA atunci când evaluează cererile CPC din țări terțe pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă, precum și modalitățile și condițiile evaluării respective (
  1
  ) | 13 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1305 a Consiliului din 18 septembrie 2020 prin care Regatul Unit este autorizat să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul anumitor acorduri internaționale care se aplică în cursul perioadei de tranziție în sfera politicii comune în domeniul pescuitului a Uniunii | 27 |
| | | Decizia (UE) 2020/1306 a Băncii Centrale Europene din 16 septembrie 2020 privind excluderea temporară a anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale având în vedere pandemia de COVID-19 (BCE/2020/44) | 30 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2020/1307 a Comisiei din 18 septembrie 2020 privind un set comun de instrumente al Uniunii pentru reducerea costului instalării rețelelor de foarte mare capacitate și asigurarea accesului în timp util și ușor pentru investiții la spectrul de frecvențe radio 5G, cu scopul de a încuraja conectivitatea în sprijinul redresării economice a Uniunii după criza provocată de pandemia de COVID-19 | 33 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/1302 al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește taxele percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la contrapărțile centrale stabilite în țări terțe (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/1303 al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește criteriile pe care ESMA ar trebui să le ia în considerare pentru a stabili dacă o contraparte centrală stabilită într-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia (
  1
  )

1

7

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/1304 al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește elementele minime care trebuie evaluate de ESMA atunci când evaluează cererile CPC din țări terțe pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă, precum și modalitățile și condițiile evaluării respective (
  1
  )

1

13

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1305 a Consiliului din 18 septembrie 2020 prin care Regatul Unit este autorizat să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul anumitor acorduri internaționale care se aplică în cursul perioadei de tranziție în sfera politicii comune în domeniul pescuitului a Uniunii

27

Decizia (UE) 2020/1306 a Băncii Centrale Europene din 16 septembrie 2020 privind excluderea temporară a anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale având în vedere pandemia de COVID-19 (BCE/2020/44)

30

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2020/1307 a Comisiei din 18 septembrie 2020 privind un set comun de instrumente al Uniunii pentru reducerea costului instalării rețelelor de foarte mare capacitate și asigurarea accesului în timp util și ușor pentru investiții la spectrul de frecvențe radio 5G, cu scopul de a încuraja conectivitatea în sprijinul redresării economice a Uniunii după criza provocată de pandemia de COVID-19

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 21.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 305/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/1302 AL COMISIEI

din 14 iulie 2020

de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește taxele percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la contrapărțile centrale stabilite în țări terțe

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25d alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Articolul 25d din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede obligația Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe („ESMA”) de a percepe de la contrapărțile centrale („CPC”) din țări terțe taxe legate de cererile de recunoaștere în temeiul articolului 25 din respectivul regulament și taxe anuale asociate cu îndeplinirea sarcinilor sale în conformitate cu regulamentul respectiv în ceea ce privește CPC din țări terțe recunoscute. Articolul 25d alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede că aceste taxe trebuie să fie proporționale cu cifra de afaceri a CPC în cauză și să acopere toate costurile suportate de ESMA pentru recunoașterea și executarea sarcinilor sale în raport cu CPC din țări terțe în conformitate cu regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 25d din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede obligația Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe („ESMA”) de a percepe de la contrapărțile centrale („CPC”) din țări terțe taxe legate de cererile de recunoaștere în temeiul articolului 25 din respectivul regulament și taxe anuale asociate cu îndeplinirea sarcinilor sale în conformitate cu regulamentul respectiv în ceea ce privește CPC din țări terțe recunoscute. Articolul 25d alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede că aceste taxe trebuie să fie proporționale cu cifra de afaceri a CPC în cauză și să acopere toate costurile suportate de ESMA pentru recunoașterea și executarea sarcinilor sale în raport cu CPC din țări terțe în conformitate cu regulamentul respectiv.

| (2) | Taxele aferente cererilor de recunoaștere („taxe de recunoaștere”) ar trebui să fie încasate de la CPC din țări terțe pentru a acoperi costurile suportate de ESMA pentru prelucrarea cererilor de recunoaștere, inclusiv costurile pentru a verifica dacă cererile sunt complete, pentru a solicita informații suplimentare, pentru a redacta deciziile și costurile legate de evaluarea importanței sistemice a CPC din țări terțe („clasificare”). Pentru CPC care sunt importante din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia și care sunt recunoscute de ESMA în conformitate cu articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 („CPC de nivel 2”), ESMA suportă costuri suplimentare. Aceste costuri suplimentare sunt suportate de ESMA atunci când evaluează respectarea condițiilor de recunoaștere prevăzute la articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și dacă, prin respectarea cadrului juridic aplicabil în țara terță, se poate considera că o CPC îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 („conformitate comparabilă”). Costurile aferente cererilor depuse de CPC de nivel 2 vor fi, prin urmare, mai mari decât cele asociate cererilor depuse de CPC din țări terțe care nu sunt considerate importante din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia („CPC de nivel 1”). |
| --- | --- |

(2)

Taxele aferente cererilor de recunoaștere („taxe de recunoaștere”) ar trebui să fie încasate de la CPC din țări terțe pentru a acoperi costurile suportate de ESMA pentru prelucrarea cererilor de recunoaștere, inclusiv costurile pentru a verifica dacă cererile sunt complete, pentru a solicita informații suplimentare, pentru a redacta deciziile și costurile legate de evaluarea importanței sistemice a CPC din țări terțe („clasificare”). Pentru CPC care sunt importante din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia și care sunt recunoscute de ESMA în conformitate cu articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 („CPC de nivel 2”), ESMA suportă costuri suplimentare. Aceste costuri suplimentare sunt suportate de ESMA atunci când evaluează respectarea condițiilor de recunoaștere prevăzute la articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și dacă, prin respectarea cadrului juridic aplicabil în țara terță, se poate considera că o CPC îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 („conformitate comparabilă”). Costurile aferente cererilor depuse de CPC de nivel 2 vor fi, prin urmare, mai mari decât cele asociate cererilor depuse de CPC din țări terțe care nu sunt considerate importante din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia („CPC de nivel 1”).

| (3) | În timp ce toate CPC din țări terțe care solicită recunoașterea în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 ar trebui să plătească o taxă de recunoaștere de bază, CPC de nivel 2 ar trebui să plătească o taxă suplimentară pentru a acoperi costurile suplimentare suportate de ESMA ca parte a procesului de depunere a cererii. Taxa de recunoaștere suplimentară ar trebui să fie încasată, de asemenea, de la CPC deja recunoscute prima dată când ESMA stabilește dacă acestea urmează să fie clasificate drept CPC de nivel 2 în urma revizuirii importanței lor sistemice în temeiul articolului 25 alineatul (5) sau al articolului 89 alineatul (3c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(3)

În timp ce toate CPC din țări terțe care solicită recunoașterea în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 ar trebui să plătească o taxă de recunoaștere de bază, CPC de nivel 2 ar trebui să plătească o taxă suplimentară pentru a acoperi costurile suplimentare suportate de ESMA ca parte a procesului de depunere a cererii. Taxa de recunoaștere suplimentară ar trebui să fie încasată, de asemenea, de la CPC deja recunoscute prima dată când ESMA stabilește dacă acestea urmează să fie clasificate drept CPC de nivel 2 în urma revizuirii importanței lor sistemice în temeiul articolului 25 alineatul (5) sau al articolului 89 alineatul (3c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

| (4) | Taxele anuale trebuie să fie încasate, de asemenea, de la CPC din țări terțe recunoscute pentru a acoperi costurile suportate de ESMA pentru îndeplinirea sarcinilor sale în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește CPC respective. Atât pentru CPC de nivel 1, cât și pentru CPC de nivel 2, aceste sarcini includ revizuirea periodică a importanței sistemice a CPC în conformitate cu articolul 25 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, punerea în aplicare și menținerea unor acorduri de cooperare cu autoritățile din țările terțe și monitorizarea evoluțiilor în materie de reglementare și de supraveghere din țările terțe. Pentru CPC de nivel 2, ESMA are, de asemenea, obligația de a supraveghea în permanență respectarea de către CPC respective a cerințelor prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, inclusiv prin statutul de conformitate comparabilă, dacă acesta a fost acordat. Prin urmare, este oportun să se aplice taxe anuale diferite pentru CPC de nivel 1 și CPC de nivel 2. |
| --- | --- |

(4)

Taxele anuale trebuie să fie încasate, de asemenea, de la CPC din țări terțe recunoscute pentru a acoperi costurile suportate de ESMA pentru îndeplinirea sarcinilor sale în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește CPC respective. Atât pentru CPC de nivel 1, cât și pentru CPC de nivel 2, aceste sarcini includ revizuirea periodică a importanței sistemice a CPC în conformitate cu articolul 25 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, punerea în aplicare și menținerea unor acorduri de cooperare cu autoritățile din țările terțe și monitorizarea evoluțiilor în materie de reglementare și de supraveghere din țările terțe. Pentru CPC de nivel 2, ESMA are, de asemenea, obligația de a supraveghea în permanență respectarea de către CPC respective a cerințelor prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, inclusiv prin statutul de conformitate comparabilă, dacă acesta a fost acordat. Prin urmare, este oportun să se aplice taxe anuale diferite pentru CPC de nivel 1 și CPC de nivel 2.

| (5) | Recunoașterea și taxele anuale stabilite în prezentul regulament ar trebui să acopere costurile pe care ESMA se așteaptă să le suporte atunci când prelucrează cererile de recunoaștere, pe baza experienței sale în executarea sarcinilor referitoare la CPC din țări terțe și la alte entități supravegheate, precum și pe baza costurilor preconizate, astfel cum se menționează în bugetul anual pe activități. |
| --- | --- |

(5)

Recunoașterea și taxele anuale stabilite în prezentul regulament ar trebui să acopere costurile pe care ESMA se așteaptă să le suporte atunci când prelucrează cererile de recunoaștere, pe baza experienței sale în executarea sarcinilor referitoare la CPC din țări terțe și la alte entități supravegheate, precum și pe baza costurilor preconizate, astfel cum se menționează în bugetul anual pe activități.

| (6) | Sarcinile îndeplinite de ESMA în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește CPC de nivel 1 recunoscute vor fi în mare măsură aceleași pentru fiecare CPC de nivel 1 indiferent de dimensiunea lor. Prin urmare, este oportun ca aceste costuri suportate de ESMA pentru CPC de nivel 1 recunoscute să facă obiectul unei taxe anuale de aceeași valoare încasată de la fiecare CPC de nivel 1 recunoscută. În ceea ce privește CPC de nivelul 2 recunoscute, pentru a se asigura o alocare echitabilă a taxelor care, în același timp, reflectă efortul administrativ efectiv depus de ESMA pentru îndeplinirea sarcinilor sale în ceea ce privește fiecare CPC de nivel 2, taxele anuale ar trebui să țină seama, de asemenea, de cifra de afaceri a CPC de nivel 2. |
| --- | --- |

(6)

Sarcinile îndeplinite de ESMA în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește CPC de nivel 1 recunoscute vor fi în mare măsură aceleași pentru fiecare CPC de nivel 1 indiferent de dimensiunea lor. Prin urmare, este oportun ca aceste costuri suportate de ESMA pentru CPC de nivel 1 recunoscute să facă obiectul unei taxe anuale de aceeași valoare încasată de la fiecare CPC de nivel 1 recunoscută. În ceea ce privește CPC de nivelul 2 recunoscute, pentru a se asigura o alocare echitabilă a taxelor care, în același timp, reflectă efortul administrativ efectiv depus de ESMA pentru îndeplinirea sarcinilor sale în ceea ce privește fiecare CPC de nivel 2, taxele anuale ar trebui să țină seama, de asemenea, de cifra de afaceri a CPC de nivel 2.

| (7) | Taxele anuale încasate de la CPC din țări terțe pentru primul an în care acestea sunt recunoscute în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 ar trebui să fie proporționale cu partea din anul respectiv în cursul căreia ESMA îndeplinește sarcini în conformitate cu regulamentul menționat în ceea ce privește CPC în cauză. Același principiu ar trebui să se aplice, de asemenea, pentru anul în care o CPC care este recunoscută drept CPC de nivel 1 este clasificată pentru prima dată ca CPC de nivel 2, în conformitate cu articolul 25 alineatul (5) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(7)

Taxele anuale încasate de la CPC din țări terțe pentru primul an în care acestea sunt recunoscute în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 ar trebui să fie proporționale cu partea din anul respectiv în cursul căreia ESMA îndeplinește sarcini în conformitate cu regulamentul menționat în ceea ce privește CPC în cauză. Același principiu ar trebui să se aplice, de asemenea, pentru anul în care o CPC care este recunoscută drept CPC de nivel 1 este clasificată pentru prima dată ca CPC de nivel 2, în conformitate cu articolul 25 alineatul (5) din regulamentul respectiv.

| (8) | Pentru a asigura finanțarea la timp a costurilor suportate de ESMA în legătură cu cererile de recunoaștere depuse în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, taxele de recunoaștere ar trebui plătite către ESMA înainte de prelucrarea cererilor de recunoaștere sau de evaluarea respectării de către CPC de nivel 2 a cerințelor de recunoaștere prevăzute la articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Pentru a asigura finanțarea în timp util a costurilor suportate de ESMA pentru îndeplinirea sarcinilor sale legate de CPC din țări terțe recunoscute, taxele anuale ar trebui să fie plătite la începutul anului calendaristic la care se referă. Taxele anuale în primul an de recunoaștere ar trebui plătite la scurt timp după adoptarea deciziilor de recunoaștere. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura finanțarea la timp a costurilor suportate de ESMA în legătură cu cererile de recunoaștere depuse în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, taxele de recunoaștere ar trebui plătite către ESMA înainte de prelucrarea cererilor de recunoaștere sau de evaluarea respectării de către CPC de nivel 2 a cerințelor de recunoaștere prevăzute la articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Pentru a asigura finanțarea în timp util a costurilor suportate de ESMA pentru îndeplinirea sarcinilor sale legate de CPC din țări terțe recunoscute, taxele anuale ar trebui să fie plătite la începutul anului calendaristic la care se referă. Taxele anuale în primul an de recunoaștere ar trebui plătite la scurt timp după adoptarea deciziilor de recunoaștere.

| (9) | Pentru a descuraja cererile repetate sau nefondate, taxele de recunoaștere nu ar trebui să fie rambursate în cazul în care un solicitant își retrage cererea. Întrucât activitatea administrativă necesară în cazul unei cereri de recunoaștere care este refuzată este aceeași cu cea necesară în cazul unei cereri acceptate, taxele de recunoaștere nu ar trebui să fie rambursate în cazul în care recunoașterea este refuzată. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a descuraja cererile repetate sau nefondate, taxele de recunoaștere nu ar trebui să fie rambursate în cazul în care un solicitant își retrage cererea. Întrucât activitatea administrativă necesară în cazul unei cereri de recunoaștere care este refuzată este aceeași cu cea necesară în cazul unei cereri acceptate, taxele de recunoaștere nu ar trebui să fie rambursate în cazul în care recunoașterea este refuzată.

| (10) | Orice costuri suportate de ESMA după intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului (2) în ceea ce privește CPC din țări terțe care au fost deja recunoscute în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 înainte de 22 septembrie 2020 ar trebui să fie acoperite de taxe. Prin urmare, astfel de CPC din țări terțe ar trebui să fie obligate să plătească o taxă anuală intermediară pentru 2020 și pentru fiecare an ulterior până la efectuarea revizuirii importanței lor sistemice în temeiul articolului 89 alineatul (3c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Orice costuri suportate de ESMA după intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului (2) în ceea ce privește CPC din țări terțe care au fost deja recunoscute în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 înainte de 22 septembrie 2020 ar trebui să fie acoperite de taxe. Prin urmare, astfel de CPC din țări terțe ar trebui să fie obligate să plătească o taxă anuală intermediară pentru 2020 și pentru fiecare an ulterior până la efectuarea revizuirii importanței lor sistemice în temeiul articolului 89 alineatul (3c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

| (11) | Prezentul regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a se asigura că ESMA este finanțată în timp util și în mod adecvat după intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) 2019/2099, |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a se asigura că ESMA este finanțată în timp util și în mod adecvat după intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) 2019/2099,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

TAXE

Articolul 1

Taxe de recunoaștere

(1)   O CPC stabilită într-o țară terță care solicită recunoașterea în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 plătește o taxă de recunoaștere de bază de 50 000 EUR.

(2)   O CPC stabilită într-o țară terță plătește o taxă de recunoaștere suplimentară de 360 000 EUR în cazul în care ESMA stabilește că, în conformitate cu articolul 25 alineatul (2a) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, CPC respectivă este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia („CPC de nivel 2”). O CPC de nivel 2 plătește taxa de recunoaștere suplimentară în oricare dintre următoarele cazuri:

| (a) | CPC solicită recunoașterea; |
| --- | --- |

(a)

CPC solicită recunoașterea;

| (b) | se stabilește că CPC, în cazul în care este deja recunoscută în temeiul articolului 25 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, este o CPC de nivel 2 ca urmare a reexaminării efectuate de ESMA în conformitate cu articolul 25 alineatul (5) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

se stabilește că CPC, în cazul în care este deja recunoscută în temeiul articolului 25 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, este o CPC de nivel 2 ca urmare a reexaminării efectuate de ESMA în conformitate cu articolul 25 alineatul (5) din regulamentul respectiv.

Articolul 2

Taxe anuale

(1)   O CPC recunoscută plătește o taxă anuală.

(2)   În cazul în care o CPC este recunoscută de ESMA în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 („CPC de nivel 1”), taxa anuală pentru fiecare CPC de nivel 1 pentru un anumit an (n) este taxa anuală totală împărțită în părți egale între toate CPC de nivel 1 recunoscute la data de 31 decembrie a anului anterior (n-1).

În sensul primului paragraf, taxa anuală totală pentru un anumit an (n) este valoarea estimată a cheltuielilor legate de sarcinile care urmează să fie îndeplinite de ESMA în ceea ce privește toate CPC de nivel 1 recunoscute în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012, astfel cum sunt incluse în bugetul ESMA pentru anul respectiv.

(3)   În cazul în care o CPC este recunoscută de ESMA în conformitate cu articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 („CPC de nivel 2”), taxa anuală pentru un anumit an (n) este taxa anuală totală împărțită între toate CPC de nivel 2 recunoscute la data de 31 decembrie a anului precedent (n-1) și înmulțită cu ponderea aplicabilă determinată în temeiul articolului 4 din prezentul regulament.

În sensul primului paragraf, taxa anuală totală pentru un anumit an (n) este valoarea estimată a cheltuielilor legate de sarcinile care urmează să fie îndeplinite de ESMA în ceea ce privește toate CPC de nivel 2 recunoscute în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012, astfel cum sunt incluse în bugetul ESMA pentru anul respectiv.

Articolul 3

Taxe anuale în anul recunoașterii

(1)   Pentru anul în care o CPC dintr-o țară terță este recunoscută de ESMA în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, taxa anuală se calculează după cum urmează:

| (a) | în cazul în care ESMA recunoaște o CPC drept CPC de nivel 1, taxa anuală se stabilește ca fiind proporția din taxa de recunoaștere de bază prevăzută la articolul 1 alineatul (1) din prezentul regulament, calculată în conformitate cu următorul raport: |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care ESMA recunoaște o CPC drept CPC de nivel 1, taxa anuală se stabilește ca fiind proporția din taxa de recunoaștere de bază prevăzută la articolul 1 alineatul (1) din prezentul regulament, calculată în conformitate cu următorul raport:

Image 1

| (b) | în cazul în care ESMA recunoaște o CPC drept CPC de nivel 2, taxa anuală se stabilește ca fiind proporția din taxa de recunoaștere suplimentară prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament, calculată în conformitate cu următorul raport: |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care ESMA recunoaște o CPC drept CPC de nivel 2, taxa anuală se stabilește ca fiind proporția din taxa de recunoaștere suplimentară prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament, calculată în conformitate cu următorul raport:

Image 2

(2)   În cazul în care o CPC a plătit o taxă anuală intermediară în conformitate cu articolul 9 pentru anul în care CPC respectivă este recunoscută drept CPC de nivel 1, nu se percepe taxa anuală calculată în conformitate cu alineatul (1) litera (a).

(3)   În cazul în care o CPC a plătit o taxă anuală intermediară în conformitate cu articolul 9 sau o taxă anuală în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) pentru anul în care CPC respectivă este recunoscută drept CPC de nivel 2, cuantumul acestei taxe se deduce din cuantumul taxei care trebuie plătită în conformitate cu alineatul (1) litera (b).

Articolul 4

Cifra de afaceri aplicabilă pentru CPC de nivel 2

(1)   Cifra de afaceri relevantă a unei CPC de nivel 2 reprezintă veniturile sale la nivel mondial generate de furnizarea de servicii de compensare (cotizații de membru și taxe de compensare minus costurile de tranzacție) în cursul celui mai recent exercițiu financiar al CPC.

CPC de nivel 2 furnizează anual către ESMA cifre auditate care confirmă veniturile sale la nivel mondial generate de furnizarea serviciilor de compensare menționate la primul paragraf. Cifrele auditate trebuie să fie transmise către ESMA până cel târziu la data de 30 septembrie a fiecărui an. Documentele care conțin cifre auditate trebuie să fie furnizate într-o limbă utilizată în mod obișnuit în domeniul serviciilor financiare.

Dacă veniturile menționate la primul paragraf sunt raportate în altă monedă decât euro, ESMA le convertește în euro folosind cursul mediu de schimb valutar al euro aplicabil perioadei în care au fost înregistrate veniturile. În acest scop, se utilizează cursul de schimb valutar de referință al euro publicat de Banca Centrală Europeană.

(2)   Pe baza cifrei de afaceri stabilite în conformitate cu alineatul (1) pentru un anumit an (n), se consideră că CPC aparține unuia dintre următoarele grupuri:

| (a) | grupul 1: cifră de afaceri anuală mai mică de 600 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(a)

grupul 1: cifră de afaceri anuală mai mică de 600 de milioane EUR;

| (b) | grupul 2: cifră de afaceri anuală de cel puțin 600 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(b)

grupul 2: cifră de afaceri anuală de cel puțin 600 de milioane EUR.

Unei CPC de nivel 2 din grupul 1 i se atribuie ponderea cifrei de afaceri 1.

Unei CPC de nivel 2 din grupul 2 i se atribuie ponderea cifrei de afaceri 1,2.

(3)   Ponderea totală a cifrei de afaceri a tuturor CPC de nivel 2 recunoscute pentru un anumit an (n) este suma ponderilor cifrei de afaceri stabilite în conformitate cu alineatul (2) pentru toate CPC de nivel 2 recunoscute de ESMA la data de 31 decembrie a anului precedent (n-1).

(4)   În sensul articolului 2 alineatul (3), ponderea aplicabilă a unei CPC de nivel 2 pentru un anumit an (n) este ponderea cifrei sale de afaceri, stabilită în conformitate cu alineatul (2), împărțită la ponderea cifrei totale de afaceri a tuturor CPC de nivel 2 recunoscute, stabilită în conformitate cu alineatul (3).

CAPITOLUL II

CONDIȚII DE PLATĂ

Articolul 5

Modalități generale de plată

(1)   Toate taxele se plătesc în euro.

(2)   Orice plată întârziată atrage după sine dobânda penalizatoare prevăzută la articolul 99 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

(3)   Comunicările dintre ESMA și CPC din țări terțe se efectuează prin mijloace electronice.

Articolul 6

Plata taxelor de recunoaștere

(1)   Taxa de recunoaștere de bază prevăzută la articolul 1 alineatul (1) din prezentul regulament se plătește atunci când CPC își depune cererea de recunoaștere.

Prin derogare de la primul paragraf, în cazul în care Comisia nu a adoptat un act de punere în aplicare în conformitate cu articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 pentru țara terță în care este stabilită CPC atunci când CPC solicită recunoașterea, taxa de recunoaștere de bază se plătește cel târziu în ziua în care intră în vigoare un astfel de act de punere în aplicare.

(2)   Data până la care se plătește taxa de recunoaștere suplimentară prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament se stabilește într-o notă de debit transmisă CPC de către ESMA ca urmare a cererii ESMA adresate CPC de a prezenta informații suplimentare pentru evaluarea respectării de către CPC a cerințelor prevăzute la articolul 25 alineatul (2b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Termenul de plată este de cel puțin 30 de zile calendaristice, calculat din ziua în care ESMA a transmis nota de debit către CPC.

(3)   Taxele de recunoaștere nu se rambursează.

Articolul 7

Plata taxelor anuale

(1)   Taxele anuale prevăzute la articolul 2 pentru un anumit an (n) se plătesc cel târziu la data de 31 martie a anului (n).

Cel târziu la data de 1 martie a anului (n), ESMA transmite note de debit tuturor CPC din țări terțe recunoscute, specificând valoarea taxei anuale.

(2)   Cuantumul taxei anuale prevăzute la articolul 3 în anul recunoașterii, precum și data până la care trebuie să se efectueze plata taxei anuale se indică într-o notă de debit transmisă CPC de către ESMA. Termenul de plată este de cel puțin 30 de zile calendaristice, calculat din ziua în care ESMA a transmis nota de debit către CPC.

(3)   Taxele anuale plătite de o CPC nu se rambursează.

CAPITOLUL III

Dispoziții tranzitorii și finale

Articolul 8

Cereri de recunoaștere deja depuse

(1)   În cazul în care o CPC dintr-o țară terță a depus o cerere de recunoaștere înainte de 22 septembrie 2020, iar ESMA nu a adoptat încă o decizie de recunoaștere sau de refuzare a recunoașterii CPC respective, CPC plătește taxa de recunoaștere prevăzută la articolul 1 alineatul (1) până 22 octombrie 2020.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care ESMA a suspendat prelucrarea cererii de recunoaștere depuse de o CPC dintr-o țară terță înainte de 22 septembrie 2020, CPC plătește taxa de recunoaștere prevăzută la articolul 1 alineatul (1) în termenul de plată indicat în nota de debit transmisă CPC de ESMA, în urma notificării faptului că prelucrarea cererii sale nu mai este suspendată. Termenul de plată este de cel puțin 30 de zile calendaristice, calculat din ziua în care ESMA a transmis nota de debit către CPC.

Articolul 9

Taxa anuală intermediară pentru CPC deja recunoscute

(1)   O CPC dintr-o țară terță care este recunoscută de ESMA în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 la momentul intrării în vigoare a prezentului regulament plătește o taxă anuală intermediară de 50 000 EUR pentru 2020 și pentru fiecare an ulterior până la reexaminarea importanței sale sistemice în temeiul articolului 89 alineatul (3c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și recunoașterea sa în conformitate fie cu articolul 25 alineatul (2), fie cu articolul 25 alineatul (2b) din regulamentul respectiv sau neacordarea unei astfel de recunoașteri.

(2)   Taxa anuală intermediară pentru 2020 se plătește în termen de 30 de zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. Taxele anuale intermediare pentru un alt an (n) se plătesc cel târziu la data de 31 martie a anului (n).

Articolul 10

Data intrării în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește procedurile și autoritățile implicate în autorizarea contrapărților centrale și cerințele pentru recunoașterea contrapărților centrale din țări terțe (JO L 322, 12.12.2019, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

3

---

| 21.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 305/7

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/1303 AL COMISIEI

din 14 iulie 2020

de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește criteriile pe care ESMA ar trebui să le ia în considerare pentru a stabili dacă o contraparte centrală stabilită într-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25 alineatul (2a) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Atunci când evaluează gradul de risc sistemic pe care îl prezintă o CPC dintr-o țară terță pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia, ESMA ar trebui să ia în considerare o serie de considerații cantitative și calitative obiective, care să justifice decizia sa de a recunoaște o CPC dintr-o țară terță drept CPC de nivel 1 sau de nivel 2. De asemenea, aceasta ar trebui să ia în considerare toate condițiile în care Comisia ar fi adoptat decizia de echivalență. În special, atunci când evaluează profilul de risc al unei CPC dintr-o țară terță, ESMA trebuie să ia în considerare indicatori de activitate cantitativi obiectivi și transparenți în ceea ce privește activitatea desfășurată în legătură cu participanții compensatori stabiliți în Uniune sau exprimați în monede din Uniune, la momentul evaluării. În timp ce ESMA trebuie să ia în considerare activitatea desfășurată de CPC într-o manieră holistică, evaluarea sa ar trebui să reflecte riscul pe care o anumită CPC l-ar putea prezenta pentru stabilitatea financiară a Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Atunci când evaluează gradul de risc sistemic pe care îl prezintă o CPC dintr-o țară terță pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia, ESMA ar trebui să ia în considerare o serie de considerații cantitative și calitative obiective, care să justifice decizia sa de a recunoaște o CPC dintr-o țară terță drept CPC de nivel 1 sau de nivel 2. De asemenea, aceasta ar trebui să ia în considerare toate condițiile în care Comisia ar fi adoptat decizia de echivalență. În special, atunci când evaluează profilul de risc al unei CPC dintr-o țară terță, ESMA trebuie să ia în considerare indicatori de activitate cantitativi obiectivi și transparenți în ceea ce privește activitatea desfășurată în legătură cu participanții compensatori stabiliți în Uniune sau exprimați în monede din Uniune, la momentul evaluării. În timp ce ESMA trebuie să ia în considerare activitatea desfășurată de CPC într-o manieră holistică, evaluarea sa ar trebui să reflecte riscul pe care o anumită CPC l-ar putea prezenta pentru stabilitatea financiară a Uniunii.

| (2) | La precizarea criteriilor pe care ESMA trebuie să le ia în considerare atunci când determină nivelul unei CPC dintr-o țară terță, ar trebui luată în considerare natura tranzacțiilor compensate prin CPC, inclusiv complexitatea acestora, profilul de risc și scadența medie, precum și transparența și lichiditatea piețelor în cauză și măsura în care activitățile de compensare ale CPC sunt exprimare în euro sau în alte monede din Uniune. În această privință, caracteristici specifice ale anumitor produse, cum ar fi produsele agricole, enumerate și executate pe piețe reglementate din țări terțe, care se referă la piețe care deservesc în mare măsură contrapărțile nefinanciare naționale din țara terță respectivă și care își gestionează riscurile comerciale prin intermediul acestor contracte, pot prezenta un risc neglijabil pentru membrii compensatori și pentru locurile de tranzacționare din Uniune deoarece au un grad scăzut de interconectare sistemică cu restul sistemului financiar. |
| --- | --- |

(2)

La precizarea criteriilor pe care ESMA trebuie să le ia în considerare atunci când determină nivelul unei CPC dintr-o țară terță, ar trebui luată în considerare natura tranzacțiilor compensate prin CPC, inclusiv complexitatea acestora, profilul de risc și scadența medie, precum și transparența și lichiditatea piețelor în cauză și măsura în care activitățile de compensare ale CPC sunt exprimare în euro sau în alte monede din Uniune. În această privință, caracteristici specifice ale anumitor produse, cum ar fi produsele agricole, enumerate și executate pe piețe reglementate din țări terțe, care se referă la piețe care deservesc în mare măsură contrapărțile nefinanciare naționale din țara terță respectivă și care își gestionează riscurile comerciale prin intermediul acestor contracte, pot prezenta un risc neglijabil pentru membrii compensatori și pentru locurile de tranzacționare din Uniune deoarece au un grad scăzut de interconectare sistemică cu restul sistemului financiar.

| (3) | Țările în care funcționează CPC, amploarea serviciilor pe care le furnizează, caracteristicile instrumentelor financiare pe care le compensează, precum și volumele compensate sunt indicatori obiectivi ai complexității activității CPC. Atunci când se ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui, prin urmare, să evalueze structura acționariatului, structura comercială și organizatorică a CPC, precum și gama, natura și complexitatea serviciilor de compensare oferite de CPC, precum și măsura în care aceste servicii sunt importante pentru membrii și clienții compensatori („participanți compensatori”) stabiliți în Uniune. În timp ce importanța sistemică a unei CPC ar trebui să fie evaluată în mod holistic, ESMA ar trebui să țină seama în mod specific de proporția activității CPC efectuată în monede din Uniune, precum și de proporția activității CPC inițiate de participanții compensatori stabiliți în Uniune. Pentru o CPC care este mai probabil să aibă o importanță sistemică pentru Uniune, este important ca ESMA să evalueze structura și acționariatul grupului din care ar putea face parte CPC pentru a stabili dacă interesele Uniunii sunt în pericol. În plus, amploarea, lichiditatea și transparența piețelor deservite de o astfel de CPC ar trebui, de asemenea, să fie evaluate, astfel încât ESMA să poată înțelege mai bine riscul pentru membrii compensatori stabiliți în Uniune în ceea ce privește desfășurarea unei acțiuni de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată |
| --- | --- |

(3)

Țările în care funcționează CPC, amploarea serviciilor pe care le furnizează, caracteristicile instrumentelor financiare pe care le compensează, precum și volumele compensate sunt indicatori obiectivi ai complexității activității CPC. Atunci când se ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui, prin urmare, să evalueze structura acționariatului, structura comercială și organizatorică a CPC, precum și gama, natura și complexitatea serviciilor de compensare oferite de CPC, precum și măsura în care aceste servicii sunt importante pentru membrii și clienții compensatori („participanți compensatori”) stabiliți în Uniune. În timp ce importanța sistemică a unei CPC ar trebui să fie evaluată în mod holistic, ESMA ar trebui să țină seama în mod specific de proporția activității CPC efectuată în monede din Uniune, precum și de proporția activității CPC inițiate de participanții compensatori stabiliți în Uniune. Pentru o CPC care este mai probabil să aibă o importanță sistemică pentru Uniune, este important ca ESMA să evalueze structura și acționariatul grupului din care ar putea face parte CPC pentru a stabili dacă interesele Uniunii sunt în pericol. În plus, amploarea, lichiditatea și transparența piețelor deservite de o astfel de CPC ar trebui, de asemenea, să fie evaluate, astfel încât ESMA să poată înțelege mai bine riscul pentru membrii compensatori stabiliți în Uniune în ceea ce privește desfășurarea unei acțiuni de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată

| (4) | Capitalul CPC și resursele financiare alocate de participanții compensatori, precum și tipul și natura garanțiilor reale pe care le furnizează sunt elemente esențiale care trebuie luate în considerare la evaluarea capacității unei CPC de a rezista oricărei evoluții negative. Atunci când se ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui, prin urmare, să dispună de o imagine de ansamblu asupra resurselor financiare de care dispune CPC în cazul unui eveniment de neîndeplinire a obligațiilor sau care nu implică neîndeplinirea obligațiilor de plată. De asemenea, ESMA ar trebui să ia în considerare natura garantată, negarantată, angajată, neangajată, finanțată sau nefinanțată a acestor resurse, precum și mijloacele utilizate de CPC pentru a asigura securitatea juridică și încrederea în ceea ce privește decontarea plăților pe care le efectuează și garanțiile aferente. În cele din urmă, ESMA ar trebui să ia în considerare existența, natura și efectul unui cadru de redresare și rezoluție pentru CPC aflate în jurisdicția CPC care solicită recunoașterea. Aceste cadre de redresare și de rezoluție ar trebui evaluate în raport cu orientările convenite la nivel internațional și cu atribuțiile-cheie. Atunci când analizează riscul de decontare și de lichiditate, ESMA ar trebui să acorde o atenție specială, pentru acele CPC care sunt susceptibile de avea un caracter sistemic, la securitatea accesării lichidităților de către respectivele CPC, precum și la presiunile legate de lichiditate asupra monedelor din Uniune. În timp ce siguranța plăților și a tranzacțiilor comerciale ar putea fi consolidată prin utilizarea tehnologiei registrelor distribuite sau a altor tehnologii recente, ESMA ar trebui să acorde atenție riscului suplimentar pe care aceasta îl poate aduce pentru CPC, în special în ceea ce privește riscurile cibernetice. |
| --- | --- |

(4)

Capitalul CPC și resursele financiare alocate de participanții compensatori, precum și tipul și natura garanțiilor reale pe care le furnizează sunt elemente esențiale care trebuie luate în considerare la evaluarea capacității unei CPC de a rezista oricărei evoluții negative. Atunci când se ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui, prin urmare, să dispună de o imagine de ansamblu asupra resurselor financiare de care dispune CPC în cazul unui eveniment de neîndeplinire a obligațiilor sau care nu implică neîndeplinirea obligațiilor de plată. De asemenea, ESMA ar trebui să ia în considerare natura garantată, negarantată, angajată, neangajată, finanțată sau nefinanțată a acestor resurse, precum și mijloacele utilizate de CPC pentru a asigura securitatea juridică și încrederea în ceea ce privește decontarea plăților pe care le efectuează și garanțiile aferente. În cele din urmă, ESMA ar trebui să ia în considerare existența, natura și efectul unui cadru de redresare și rezoluție pentru CPC aflate în jurisdicția CPC care solicită recunoașterea. Aceste cadre de redresare și de rezoluție ar trebui evaluate în raport cu orientările convenite la nivel internațional și cu atribuțiile-cheie. Atunci când analizează riscul de decontare și de lichiditate, ESMA ar trebui să acorde o atenție specială, pentru acele CPC care sunt susceptibile de avea un caracter sistemic, la securitatea accesării lichidităților de către respectivele CPC, precum și la presiunile legate de lichiditate asupra monedelor din Uniune. În timp ce siguranța plăților și a tranzacțiilor comerciale ar putea fi consolidată prin utilizarea tehnologiei registrelor distribuite sau a altor tehnologii recente, ESMA ar trebui să acorde atenție riscului suplimentar pe care aceasta îl poate aduce pentru CPC, în special în ceea ce privește riscurile cibernetice.

| (5) | Natura condițiilor impuse de o CPC pentru ca participanții compensatori să aibă acces la serviciile sale și interconexiunile dintre acești participanți compensatori au repercusiuni asupra modului în care o CPC poate fi afectată de un eveniment nefavorabil în raport cu respectivii participanți. Prin urmare, atunci când se ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui să determine, în măsura posibilului, identitatea participanților compensatori față de CPC, în special în cazul în care CPC în cauză furnizează servicii participanților compensatori stabiliți în Uniune. De asemenea, ESMA ar trebui să determine cota de piață relevantă sau importanța relativă a participanților compensatori sau a grupurilor de participanți compensatori la CPC în cauză. În măsura în care este necesar pentru evaluarea impactului pe care l-ar putea avea asupra structurii membrilor compensatori, ESMA ar trebui să evalueze condițiile și opțiunile în temeiul cărora CPC oferă acces la serviciile sale de compensare. În ceea ce privește o CPC care este susceptibilă de a fi sistemică pentru Uniune, ESMA ar trebui să evalueze dacă cerințele legale și prudențiale pe care o CPC le impune membrilor săi compensatori sunt suficient de stricte. |
| --- | --- |

(5)

Natura condițiilor impuse de o CPC pentru ca participanții compensatori să aibă acces la serviciile sale și interconexiunile dintre acești participanți compensatori au repercusiuni asupra modului în care o CPC poate fi afectată de un eveniment nefavorabil în raport cu respectivii participanți. Prin urmare, atunci când se ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui să determine, în măsura posibilului, identitatea participanților compensatori față de CPC, în special în cazul în care CPC în cauză furnizează servicii participanților compensatori stabiliți în Uniune. De asemenea, ESMA ar trebui să determine cota de piață relevantă sau importanța relativă a participanților compensatori sau a grupurilor de participanți compensatori la CPC în cauză. În măsura în care este necesar pentru evaluarea impactului pe care l-ar putea avea asupra structurii membrilor compensatori, ESMA ar trebui să evalueze condițiile și opțiunile în temeiul cărora CPC oferă acces la serviciile sale de compensare. În ceea ce privește o CPC care este susceptibilă de a fi sistemică pentru Uniune, ESMA ar trebui să evalueze dacă cerințele legale și prudențiale pe care o CPC le impune membrilor săi compensatori sunt suficient de stricte.

| (6) | În cazul unei perturbări a activității unei CPC, poate fi necesar ca participanții compensatori să se bazeze, direct sau indirect, pe furnizarea de servicii similare sau identice de către alte CPC. Prin urmare, pentru a evalua importanța relativă a CPC care solicită recunoașterea, ESMA ar trebui să stabilească, atunci când ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, dacă participanții compensatori pot înlocui unele sau toate serviciile de compensare furnizate de respectiva CPC cu servicii furnizate de alte CPC, în special în cazul în care respectivele CPC alternative sunt autorizate sau recunoscute în Uniune. În cazul în care membrii compensatori și clienții stabiliți în Uniune pot să compenseze doar anumite produse care fac obiectul unei obligații de compensare într-o CPC dintr-o țară terță, importanța sistemică a respectivei CPC ar trebui să fie evaluată de ESMA cu atenție deosebită. |
| --- | --- |

(6)

În cazul unei perturbări a activității unei CPC, poate fi necesar ca participanții compensatori să se bazeze, direct sau indirect, pe furnizarea de servicii similare sau identice de către alte CPC. Prin urmare, pentru a evalua importanța relativă a CPC care solicită recunoașterea, ESMA ar trebui să stabilească, atunci când ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, dacă participanții compensatori pot înlocui unele sau toate serviciile de compensare furnizate de respectiva CPC cu servicii furnizate de alte CPC, în special în cazul în care respectivele CPC alternative sunt autorizate sau recunoscute în Uniune. În cazul în care membrii compensatori și clienții stabiliți în Uniune pot să compenseze doar anumite produse care fac obiectul unei obligații de compensare într-o CPC dintr-o țară terță, importanța sistemică a respectivei CPC ar trebui să fie evaluată de ESMA cu atenție deosebită.

| (7) | CPC pot fi conectate în multe moduri la alte infrastructuri financiare, cum ar fi alte CPC sau depozitari centrali de titluri de valoare. O perturbare a acestor conexiuni poate afecta buna funcționare a CPC. Prin urmare, atunci când se ia în considerare criteriul prevăzut la articolul 25 alineatul (2a) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui să evalueze măsura în care respectiva CPC este conectată la alte infrastructuri ale pieței financiare sau la alte instituții financiare într-un mod care ar putea avea un impact asupra stabilității financiare a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia. În acest scop, ESMA ar trebui să acorde o atenție deosebită legăturilor și relațiilor de interdependență cu entitățile aflate în Uniune. În sfârșit, ESMA ar trebui să identifice și să evalueze natura serviciilor externalizate de CPC și riscul pe care astfel de acorduri l-ar putea reprezenta pentru CPC în cazul în care acestea ar urma să fie întrerupte sau afectate în vreun fel. |
| --- | --- |

(7)

CPC pot fi conectate în multe moduri la alte infrastructuri financiare, cum ar fi alte CPC sau depozitari centrali de titluri de valoare. O perturbare a acestor conexiuni poate afecta buna funcționare a CPC. Prin urmare, atunci când se ia în considerare criteriul prevăzut la articolul 25 alineatul (2a) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar trebui să evalueze măsura în care respectiva CPC este conectată la alte infrastructuri ale pieței financiare sau la alte instituții financiare într-un mod care ar putea avea un impact asupra stabilității financiare a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia. În acest scop, ESMA ar trebui să acorde o atenție deosebită legăturilor și relațiilor de interdependență cu entitățile aflate în Uniune. În sfârșit, ESMA ar trebui să identifice și să evalueze natura serviciilor externalizate de CPC și riscul pe care astfel de acorduri l-ar putea reprezenta pentru CPC în cazul în care acestea ar urma să fie întrerupte sau afectate în vreun fel.

| (8) | În cazul în care, astfel cum se stabilește utilizând indicatori cantitativi obiectivi, expunerea membrilor compensatori și a clienților stabiliți în Uniune la o CPC este semnificativă, ESMA ar trebui să evalueze elementele suplimentare pentru fiecare criteriu. Cu cât o CPC îndeplinește mai mulți dintre acești indicatori, cu atât este mai mare probabilitatea ca ESMA să concluzioneze că respectiva CPC are o importanță sistemică pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia. |
| --- | --- |

(8)

În cazul în care, astfel cum se stabilește utilizând indicatori cantitativi obiectivi, expunerea membrilor compensatori și a clienților stabiliți în Uniune la o CPC este semnificativă, ESMA ar trebui să evalueze elementele suplimentare pentru fiecare criteriu. Cu cât o CPC îndeplinește mai mulți dintre acești indicatori, cu atât este mai mare probabilitatea ca ESMA să concluzioneze că respectiva CPC are o importanță sistemică pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia.

| (9) | Prezentul regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a asigura operaționalizarea cât mai rapidă a Regulamentului (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a asigura operaționalizarea cât mai rapidă a Regulamentului (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Natura, dimensiunea și complexitatea activității CPC

(1)   Atunci când se ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA evaluează următoarele elemente:

| (a) | țările în care CPC prestează sau intenționează să presteze servicii; |
| --- | --- |

(a)

țările în care CPC prestează sau intenționează să presteze servicii;

| (b) | măsura în care CPC prestează alte servicii în plus față de serviciile de compensare; |
| --- | --- |

(b)

măsura în care CPC prestează alte servicii în plus față de serviciile de compensare;

| (c) | tipul de instrumente financiare compensate sau care urmează să fie compensate prin CPC; |
| --- | --- |

(c)

tipul de instrumente financiare compensate sau care urmează să fie compensate prin CPC;

| (d) | dacă instrumentele financiare compensate sau care urmează să fie compensate prin CPC fac obiectul obligației de compensare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

dacă instrumentele financiare compensate sau care urmează să fie compensate prin CPC fac obiectul obligației de compensare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (e) | valorile medii compensate prin CPC pe o perioadă de un an, la următoarele niveluri:






  (i) | nivelul CPC; |
| --- | --- | --- |

(e)

valorile medii compensate prin CPC pe o perioadă de un an, la următoarele niveluri:

(i)

nivelul CPC;

| (ii) | nivelul fiecărui membru compensator care este o entitate stabilită în Uniune sau o entitate care face parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune; |
| --- | --- |

(ii)

nivelul fiecărui membru compensator care este o entitate stabilită în Uniune sau o entitate care face parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune;

| (iii) | nivelul membrilor compensatori stabiliți în afara Uniunii sau care nu fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune, în cazul în care aceștia compensează în numele clienților și al clienților indirecți stabiliți în Uniune, în mod agregat; |
| --- | --- |

(iii)

nivelul membrilor compensatori stabiliți în afara Uniunii sau care nu fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune, în cazul în care aceștia compensează în numele clienților și al clienților indirecți stabiliți în Uniune, în mod agregat;

| (f) | dacă CPC a finalizat o evaluare a profilului său de risc pe baza standardelor convenite la nivel internațional sau în alt mod, metodologia utilizată și rezultatul evaluării. |
| --- | --- |

(f)

dacă CPC a finalizat o evaluare a profilului său de risc pe baza standardelor convenite la nivel internațional sau în alt mod, metodologia utilizată și rezultatul evaluării.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (e), ESMA evaluează separat următoarele valori:

| (a) | în cazul tranzacțiilor cu titluri de valoare [inclusiv operațiuni de finanțare prin instrumente financiare, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2365 a Parlamentului European și a Consiliului (3)], valoarea pozițiilor deschise; |
| --- | --- |

(a)

în cazul tranzacțiilor cu titluri de valoare [inclusiv operațiuni de finanțare prin instrumente financiare, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2365 a Parlamentului European și a Consiliului (3)], valoarea pozițiilor deschise;

| (b) | în cazul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate tranzacționate pe o piață reglementată în sensul Directivei 2014/65/UE (4), valoarea pozițiilor deschise sau a cifrei de afaceri; |
| --- | --- |

(b)

în cazul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate tranzacționate pe o piață reglementată în sensul Directivei 2014/65/UE (4), valoarea pozițiilor deschise sau a cifrei de afaceri;

| (c) | în cazul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate extrabursiere (OTC), valoarea brută și valoarea restantă noțională netă. |
| --- | --- |

(c)

în cazul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate extrabursiere (OTC), valoarea brută și valoarea restantă noțională netă.

Aceste valori sunt evaluate în funcție de monedă și de clasa de active.

(3)   În cazul în care se aplică oricare dintre indicatorii menționați la articolul 6, ESMA, în plus față de elementele enumerate la alineatul (1) din prezentul articol, evaluează, de asemenea, următoarele elemente:

| (a) | structura acționariatului CPC; |
| --- | --- |

(a)

structura acționariatului CPC;

| (b) | în cazul în care CPC aparține aceluiași grup ca o altă infrastructură a pieței financiare, cum ar fi o altă CPC sau un depozitar central de titluri de valoare, structura corporativă a grupului din care face parte CPC; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care CPC aparține aceluiași grup ca o altă infrastructură a pieței financiare, cum ar fi o altă CPC sau un depozitar central de titluri de valoare, structura corporativă a grupului din care face parte CPC;

| (c) | dacă CPC oferă servicii de compensare clienților sau clienților indirecți stabiliți în Uniune prin intermediul unor membri compensatori stabiliți în afara Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

dacă CPC oferă servicii de compensare clienților sau clienților indirecți stabiliți în Uniune prin intermediul unor membri compensatori stabiliți în afara Uniunii;

| (d) | natura, amploarea și lichiditatea piețelor deservite și nivelul de informații de care dispun participanții la piață cu privire la datele adecvate despre stabilirea prețurilor și la orice surse general acceptate și fiabile de stabilire a prețurilor; |
| --- | --- |

(d)

natura, amploarea și lichiditatea piețelor deservite și nivelul de informații de care dispun participanții la piață cu privire la datele adecvate despre stabilirea prețurilor și la orice surse general acceptate și fiabile de stabilire a prețurilor;

| (e) | dacă amploarea intereselor de tranzacționare, cotațiile și prețurile de vânzare și de cumpărare sunt făcute publice pretranzacționare; |
| --- | --- |

(e)

dacă amploarea intereselor de tranzacționare, cotațiile și prețurile de vânzare și de cumpărare sunt făcute publice pretranzacționare;

| (f) | dacă prețul, volumul și momentul tranzacțiilor efectuate sau încheiate pe piețele deservite de CPC și în afara acestora sunt făcute publice posttranzacționare. |
| --- | --- |

(f)

dacă prețul, volumul și momentul tranzacțiilor efectuate sau încheiate pe piețele deservite de CPC și în afara acestora sunt făcute publice posttranzacționare.

Articolul 2

Efectul intrării în dificultate sau al perturbării activității unei CPC

(1)   Atunci când ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA evaluează următoarele elemente:

| (a) | capitalul, inclusiv rezultatul reportat și rezervele CPC; |
| --- | --- |

(a)

capitalul, inclusiv rezultatul reportat și rezervele CPC;

| (b) | tipul și valoarea garanțiilor acceptate și deținute de CPC, marjele de ajustare aplicate, metodologia corespunzătoare privind marjele de ajustare, moneda în care este exprimată garanția și măsura în care garanția este furnizată de entități stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune; |
| --- | --- |

(b)

tipul și valoarea garanțiilor acceptate și deținute de CPC, marjele de ajustare aplicate, metodologia corespunzătoare privind marjele de ajustare, moneda în care este exprimată garanția și măsura în care garanția este furnizată de entități stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune;

| (c) | valoarea maximă a marjelor colectate de CPC într-o singură zi în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA; |
| --- | --- |

(c)

valoarea maximă a marjelor colectate de CPC într-o singură zi în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA;

| (d) | valoarea maximă a marjelor colectate de CPC într-o singură zi, în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA, din partea fiecărui membru compensator care este o entitate stabilită în Uniune sau o entitate care face parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune, pentru fiecare clasă de active sau fond de garantare segregat, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(d)

valoarea maximă a marjelor colectate de CPC într-o singură zi, în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA, din partea fiecărui membru compensator care este o entitate stabilită în Uniune sau o entitate care face parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune, pentru fiecare clasă de active sau fond de garantare segregat, dacă este cazul;

| (e) | după caz, pentru fiecare fond de garantare al CPC, contribuțiile maxime la fondul de garantare solicitate și deținute de CPC într-o singură zi, în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA; |
| --- | --- |

(e)

după caz, pentru fiecare fond de garantare al CPC, contribuțiile maxime la fondul de garantare solicitate și deținute de CPC într-o singură zi, în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA;

| (f) | după caz, pentru fiecare fond de garantare al CPC, contribuțiile maxime la fondul de garantare solicitate și deținute de CPC într-o singură zi, în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA, din partea fiecărui membru compensator care este o entitate stabilită în Uniune sau o entitate care face parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune; |
| --- | --- |

(f)

după caz, pentru fiecare fond de garantare al CPC, contribuțiile maxime la fondul de garantare solicitate și deținute de CPC într-o singură zi, în cursul perioadei de 365 de zile care precedă evaluarea ESMA, din partea fiecărui membru compensator care este o entitate stabilită în Uniune sau o entitate care face parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune;

| (g) | cea mai mare obligație de plată estimată pentru o singură zi în total și în fiecare monedă din Uniune care ar fi cauzată de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unuia sau a doi dintre cei mai mari membri compensatori individuali (și a entităților afiliate acestora) în condiții de piață extreme, dar plauzibile; |
| --- | --- |

(g)

cea mai mare obligație de plată estimată pentru o singură zi în total și în fiecare monedă din Uniune care ar fi cauzată de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unuia sau a doi dintre cei mai mari membri compensatori individuali (și a entităților afiliate acestora) în condiții de piață extreme, dar plauzibile;

| (h) | valoarea totală și pentru fiecare monedă din Uniune a resurselor financiare lichide în beneficiul CPC, separat în funcție de tipul de resurse, inclusiv depozitele în numerar, resursele angajate sau neangajate; |
| --- | --- |

(h)

valoarea totală și pentru fiecare monedă din Uniune a resurselor financiare lichide în beneficiul CPC, separat în funcție de tipul de resurse, inclusiv depozitele în numerar, resursele angajate sau neangajate;

| (i) | valoarea totală a resurselor financiare lichide alocate CPC de către entități stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune. |
| --- | --- |

(i)

valoarea totală a resurselor financiare lichide alocate CPC de către entități stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune.

(2)   În cazul în care se aplică oricare dintre indicatorii menționați la articolul 6, ESMA, în plus față de elementele enumerate la alineatul (1) din prezentul articol, evaluează, de asemenea, următoarele elemente:

| (a) | identitatea furnizorilor de lichiditate stabiliți în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

identitatea furnizorilor de lichiditate stabiliți în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune;

| (b) | valorile zilnice medii și maxime agregate ale plăților încasate și efectuate în fiecare monedă din Uniune; |
| --- | --- |

(b)

valorile zilnice medii și maxime agregate ale plăților încasate și efectuate în fiecare monedă din Uniune;

| (c) | măsura în care sunt utilizați banii băncii centrale pentru decontări și plăți sau dacă sunt utilizate alte entități pentru decontări sau plăți; |
| --- | --- |

(c)

măsura în care sunt utilizați banii băncii centrale pentru decontări și plăți sau dacă sunt utilizate alte entități pentru decontări sau plăți;

| (d) | măsura în care CPC aplică tehnologii precum tehnologia registrelor distribuite în procesul său de decontare/de plată; |
| --- | --- |

(d)

măsura în care CPC aplică tehnologii precum tehnologia registrelor distribuite în procesul său de decontare/de plată;

| (e) | planul de redresare al CPC; |
| --- | --- |

(e)

planul de redresare al CPC;

| (f) | regimul de rezoluție aplicabil CPC; |
| --- | --- |

(f)

regimul de rezoluție aplicabil CPC;

| (g) | existența unui grup de gestionare a crizelor pentru CPC în cauză. |
| --- | --- |

(g)

existența unui grup de gestionare a crizelor pentru CPC în cauză.

Articolul 3

Structura membrilor compensatori ai CPC

(1)   Atunci când ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA evaluează următoarele:

| (a) | membrii compensatori și, în măsura în care informațiile sunt disponibile, existența și identitatea clienților sau clienților indirecți stabiliți în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune care utilizează serviciile de compensare ale CPC; și |
| --- | --- |

(a)

membrii compensatori și, în măsura în care informațiile sunt disponibile, existența și identitatea clienților sau clienților indirecți stabiliți în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune care utilizează serviciile de compensare ale CPC; și

| (b) | diferitele opțiuni disponibile pentru a accesa serviciile de compensare ale CPC (inclusiv diferite modele de afiliere și de acces direct pentru clienți), precum și condițiile de acordare, refuzare sau sistare a accesului. |
| --- | --- |

(b)

diferitele opțiuni disponibile pentru a accesa serviciile de compensare ale CPC (inclusiv diferite modele de afiliere și de acces direct pentru clienți), precum și condițiile de acordare, refuzare sau sistare a accesului.

(2)   În cazul în care se aplică oricare dintre indicatorii menționați la articolul 6, ESMA, în plus față de elementele enumerate la alineatul (1) din prezentul articol, evaluează în mod specific orice cerințe legale sau prudențiale impuse de CPC membrilor compensatori pentru a avea acces la serviciile sale de compensare.

Articolul 4

Servicii de compensare alternative furnizate de alte CPC

(1)   Atunci când ia în considerare criteriul stabilit la articolul 25 alineatul (2a) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA evaluează dacă membrii compensatori și clienții stabiliți în Uniune pot accesa parțial sau integral serviciile de compensare furnizate de o CPC prin intermediul altor CPC și dacă respectivele CPC sunt autorizate sau recunoscute în temeiul articolelor 14 și 25 din regulamentul respectiv.

(2)   Atunci când se aplică oricare dintre indicatorii menționați la articolul 6, ESMA, în plus față de elementele enumerate la alineatul (1) din prezentul articol, evaluează, de asemenea, dacă serviciile furnizate de CPC se referă la o clasă de instrumente financiare derivate care face obiectul obligației de compensare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

Articolul 5

Relațiile, interdependențele sau alte interacțiuni ale CPC

(1)   Atunci când ia în considerare criteriul prevăzut la articolul 25 alineatul (2a) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA evaluează conținutul funcțiilor, serviciilor sau activităților externalizate de CPC.

(2)   În cazul în care se aplică oricare dintre indicatorii menționați la articolul 6, ESMA, în plus față de elementele enumerate la alineatul (1) din prezentul articol, evaluează, de asemenea, următoarele elemente:

| (a) | efectele posibile pe care le-ar avea asupra Uniunii sau asupra unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia incapacitatea furnizorului de funcții, servicii sau activități externalizate de a-și îndeplini obligațiile prevăzute în acordurile de externalizare; |
| --- | --- |

(a)

efectele posibile pe care le-ar avea asupra Uniunii sau asupra unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia incapacitatea furnizorului de funcții, servicii sau activități externalizate de a-și îndeplini obligațiile prevăzute în acordurile de externalizare;

| (b) | dacă CPC deservește locuri de tranzacționare stabilite în Uniune; |
| --- | --- |

(b)

dacă CPC deservește locuri de tranzacționare stabilite în Uniune;

| (c) | dacă CPC are acorduri de interoperabilitate sau acorduri de încrucișare a marjelor cu CPC stabilite în Uniune sau legături cu alte infrastructuri ale pieței financiare situate în Uniune sau participații în astfel de infrastructuri, cum ar fi depozitarii centrali de titluri de valoare sau sistemele de plată. |
| --- | --- |

(c)

dacă CPC are acorduri de interoperabilitate sau acorduri de încrucișare a marjelor cu CPC stabilite în Uniune sau legături cu alte infrastructuri ale pieței financiare situate în Uniune sau participații în astfel de infrastructuri, cum ar fi depozitarii centrali de titluri de valoare sau sistemele de plată.

Articolul 6

Indicatori ai expunerii minime la CPC a membrilor compensatori și a clienților stabiliți în Uniune

(1)   Indicatorii în sensul articolelor 1-5 sunt următorii:

| (a) | pozițiile deschise maxime ale tranzacțiilor cu titluri de valoare, inclusiv ale operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare, sau ale instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă, exprimate în monede din Uniune, compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care precedă evaluarea sau care urmează să fie compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care urmează evaluării depășesc 1 000 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(a)

pozițiile deschise maxime ale tranzacțiilor cu titluri de valoare, inclusiv ale operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare, sau ale instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă, exprimate în monede din Uniune, compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care precedă evaluarea sau care urmează să fie compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care urmează evaluării depășesc 1 000 de miliarde EUR;

| (b) | valoarea noțională maximă a tranzacțiilor în derulare cu instrumente financiare derivate extrabursiere exprimate în monede din Uniune compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care precedă evaluarea sau care urmează să fie compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care urmează evaluării depășește 1 000 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(b)

valoarea noțională maximă a tranzacțiilor în derulare cu instrumente financiare derivate extrabursiere exprimate în monede din Uniune compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care precedă evaluarea sau care urmează să fie compensate prin CPC în cursul perioadei de un an care urmează evaluării depășește 1 000 de miliarde EUR;

| (c) | cerința de marjă agregată medie și contribuțiile la fondul de garantare pentru conturile deținute la CPC de către membrii compensatori care sunt entități stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune, calculate de CPC pe o bază netă la nivelul contului fiecărui membru compensator în cursul perioadei de doi ani care precedă evaluarea, depășesc 25 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(c)

cerința de marjă agregată medie și contribuțiile la fondul de garantare pentru conturile deținute la CPC de către membrii compensatori care sunt entități stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune, calculate de CPC pe o bază netă la nivelul contului fiecărui membru compensator în cursul perioadei de doi ani care precedă evaluarea, depășesc 25 de miliarde EUR;

| (d) | cea mai mare obligație de plată estimată angajată de entitățile stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune și calculată pe perioada de un an care precedă evaluarea, care ar fi cauzată de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a cel puțin primilor doi dintre cei mai mari membri compensatori unici și a entităților afiliate acestora în condiții de piață extreme, dar plauzibile depășește 3 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(d)

cea mai mare obligație de plată estimată angajată de entitățile stabilite în Uniune sau care fac parte dintr-un grup supus supravegherii consolidate în Uniune și calculată pe perioada de un an care precedă evaluarea, care ar fi cauzată de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a cel puțin primilor doi dintre cei mai mari membri compensatori unici și a entităților afiliate acestora în condiții de piață extreme, dar plauzibile depășește 3 miliarde EUR.

În sensul literei (d), obligația de plată reprezintă angajamentele agregate în toate monedele din Uniune convertite în EUR în funcție de necesități.

(2)   Pe baza criteriilor specificate la articolele 1-5, ESMA poate stabili că o CPC dintr-o țară terță este o CPC de nivel 2 numai în cazul în care este îndeplinit cel puțin unul dintre indicatorii prevăzuți la alineatul (1).

Articolul 7

Data intrării în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește procedurile și autoritățile implicate în autorizarea contrapărților centrale și cerințele pentru recunoașterea contrapărților centrale din țări terțe (JO L 322, 12.12.2019, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 337, 23.12.2015, p. 1).

3

(4)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

4

---

| 21.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 305/13

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/1304 AL COMISIEI

din 14 iulie 2020

de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește elementele minime care trebuie evaluate de ESMA atunci când evaluează cererile CPC din țări terțe pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă, precum și modalitățile și condițiile evaluării respective

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25a alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 25a din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, o contraparte centrală (CPC) dintr-o țară terță care este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia (CPC de nivel 2) poate solicita Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) să evalueze dacă se poate considera că, odată ce respectă cadrul aplicabil din țara terță, respectiva CPC de nivel 2 respectă cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 (conformitate comparabilă) și să adopte o decizie în consecință. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 25a din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, o contraparte centrală (CPC) dintr-o țară terță care este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia (CPC de nivel 2) poate solicita Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) să evalueze dacă se poate considera că, odată ce respectă cadrul aplicabil din țara terță, respectiva CPC de nivel 2 respectă cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 (conformitate comparabilă) și să adopte o decizie în consecință.

| (2) | Conformitatea comparabilă menține stabilitatea financiară a Uniunii și asigură condiții de concurență echitabile între CPC de nivel 2 și CPC autorizate în Uniune, reducând în același timp sarcinile administrative și de reglementare pentru respectivele CPC de nivel 2. Prin urmare, evaluarea conformității comparabile ar trebui să verifice dacă respectarea în mod efectiv de către o CPC de nivel 2 a cadrului țării terțe îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Prin urmare, ar trebui ca prezentul regulament să indice elementele care urmează să fie evaluate de ESMA la evaluarea cererilor de acordare a statutului de conformitate comparabilă formulate de CPC de nivel 2. La efectuarea evaluării menționate, ESMA ar trebui să ia în considerare și respectarea de către CPC a eventualelor cerințe incluse în actele delegate sau în actele de punere în aplicare care detaliază elementele respective, inclusiv în ceea ce privește cerințele de marjă, controlul riscului de lichiditate și cerințele de garantare. |
| --- | --- |

(2)

Conformitatea comparabilă menține stabilitatea financiară a Uniunii și asigură condiții de concurență echitabile între CPC de nivel 2 și CPC autorizate în Uniune, reducând în același timp sarcinile administrative și de reglementare pentru respectivele CPC de nivel 2. Prin urmare, evaluarea conformității comparabile ar trebui să verifice dacă respectarea în mod efectiv de către o CPC de nivel 2 a cadrului țării terțe îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Prin urmare, ar trebui ca prezentul regulament să indice elementele care urmează să fie evaluate de ESMA la evaluarea cererilor de acordare a statutului de conformitate comparabilă formulate de CPC de nivel 2. La efectuarea evaluării menționate, ESMA ar trebui să ia în considerare și respectarea de către CPC a eventualelor cerințe incluse în actele delegate sau în actele de punere în aplicare care detaliază elementele respective, inclusiv în ceea ce privește cerințele de marjă, controlul riscului de lichiditate și cerințele de garantare.

| (3) | În evaluarea sa privind măsura în care conformitatea cu cadrul aplicabil din țara terță în cauză respectă cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar putea lua în considerare, de asemenea, recomandările elaborate de Comitetul pentru plăți și infrastructuri de piață și de Organizația Internațională a Comisiilor de Valori Mobiliare. |
| --- | --- |

(3)

În evaluarea sa privind măsura în care conformitatea cu cadrul aplicabil din țara terță în cauză respectă cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA ar putea lua în considerare, de asemenea, recomandările elaborate de Comitetul pentru plăți și infrastructuri de piață și de Organizația Internațională a Comisiilor de Valori Mobiliare.

| (4) | ESMA ar trebui să efectueze o evaluare detaliată pentru a stabili dacă acordă unei CPC de nivel 2 statutul de conformitate comparabilă pentru titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Orice eventual refuz al statutului de conformitate comparabilă în ceea ce privește titlul IV ar putea avea un impact asupra evaluării echivalenței efectuate de Comisie în temeiul articolului 25 alineatul (6) din regulamentul respectiv. Prin urmare, ESMA ar trebui să informeze Comisia în cazul în care intenționează să nu acorde statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește titlul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

ESMA ar trebui să efectueze o evaluare detaliată pentru a stabili dacă acordă unei CPC de nivel 2 statutul de conformitate comparabilă pentru titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Orice eventual refuz al statutului de conformitate comparabilă în ceea ce privește titlul IV ar putea avea un impact asupra evaluării echivalenței efectuate de Comisie în temeiul articolului 25 alineatul (6) din regulamentul respectiv. Prin urmare, ESMA ar trebui să informeze Comisia în cazul în care intenționează să nu acorde statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește titlul respectiv.

| (5) | În cazul în care o CPC de nivel 2 a încheiat un acord de interoperabilitate cu o CPC autorizată în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, acordul respectiv constituie o legătură directă și, prin urmare, un canal direct de contagiune către o CPC din Uniune. În cazul unor astfel de acorduri, ESMA ar trebui să efectueze o evaluare detaliată pentru a stabili dacă să acorde statutul de conformitate comparabilă pentru titlul V din regulamentul respectiv. Un acord de interoperabilitate între o CPC de nivel 2 și o altă CPC dintr-o țară terță nu constituie o legătură directă cu o CPC din Uniune, dar, în anumite circumstanțe, ar putea funcționa ca un canal indirect de contagiune. Pentru astfel de acorduri, ESMA ar trebui să efectueze o evaluare detaliată numai în cazul în care impactul acordului respectiv asupra stabilității financiare a Uniunii sau asupra unuia sau mai multor state membre ale acesteia justifică acest lucru. |
| --- | --- |

(5)

În cazul în care o CPC de nivel 2 a încheiat un acord de interoperabilitate cu o CPC autorizată în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, acordul respectiv constituie o legătură directă și, prin urmare, un canal direct de contagiune către o CPC din Uniune. În cazul unor astfel de acorduri, ESMA ar trebui să efectueze o evaluare detaliată pentru a stabili dacă să acorde statutul de conformitate comparabilă pentru titlul V din regulamentul respectiv. Un acord de interoperabilitate între o CPC de nivel 2 și o altă CPC dintr-o țară terță nu constituie o legătură directă cu o CPC din Uniune, dar, în anumite circumstanțe, ar putea funcționa ca un canal indirect de contagiune. Pentru astfel de acorduri, ESMA ar trebui să efectueze o evaluare detaliată numai în cazul în care impactul acordului respectiv asupra stabilității financiare a Uniunii sau asupra unuia sau mai multor state membre ale acesteia justifică acest lucru.

| (6) | Întrucât unul dintre obiectivele conformității comparabile este reducerea sarcinii administrative și de reglementare pentru CPC de nivel 2, statutul de conformitate comparabilă nu ar trebui refuzat numai pentru că o CPC de nivel 2 aplică, în temeiul cadrului aplicabil din țara terță, derogări care sunt comparabile cu cele prevăzute la articolul 1 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Evaluarea conformității comparabile ar trebui să ia în considerare, de asemenea, măsura în care neacordarea acestui statut poate conduce la imposibilitatea ca CPC de nivel 2 să respecte în același timp atât cerințele Uniunii, cât și cele din țara terță. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât unul dintre obiectivele conformității comparabile este reducerea sarcinii administrative și de reglementare pentru CPC de nivel 2, statutul de conformitate comparabilă nu ar trebui refuzat numai pentru că o CPC de nivel 2 aplică, în temeiul cadrului aplicabil din țara terță, derogări care sunt comparabile cu cele prevăzute la articolul 1 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Evaluarea conformității comparabile ar trebui să ia în considerare, de asemenea, măsura în care neacordarea acestui statut poate conduce la imposibilitatea ca CPC de nivel 2 să respecte în același timp atât cerințele Uniunii, cât și cele din țara terță.

| (7) | Decizia ESMA cu privire la acordarea statutului de conformitate comparabilă ar trebui să se bazeze pe evaluarea efectuată la momentul adoptării deciziei respective. Pentru ca ESMA să își reevalueze decizia ori de câte ori au loc evoluții relevante, inclusiv modificări ale normelor și procedurilor interne ale CPC, ar trebui ca CPC de nivel 2 să informeze ESMA cu privire la orice astfel de evoluții. |
| --- | --- |

(7)

Decizia ESMA cu privire la acordarea statutului de conformitate comparabilă ar trebui să se bazeze pe evaluarea efectuată la momentul adoptării deciziei respective. Pentru ca ESMA să își reevalueze decizia ori de câte ori au loc evoluții relevante, inclusiv modificări ale normelor și procedurilor interne ale CPC, ar trebui ca CPC de nivel 2 să informeze ESMA cu privire la orice astfel de evoluții.

| (8) | Regulamentul (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a introdus articolul 25a în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, a început să se aplice de la 1 ianuarie 2020. Pentru a se asigura că articolul respectiv este pe deplin operațional, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență, |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a introdus articolul 25a în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, a început să se aplice de la 1 ianuarie 2020. Pentru a se asigura că articolul respectiv este pe deplin operațional, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Procedura de depunere a cererii pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă

(1)   Cererea motivată menționată la articolul 25a alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 se depune fie în termenul stabilit de ESMA în notificarea prin care informează CPC dintr-o țară terță cu privire la faptul că nu este considerată o CPC de nivel 1 sau în orice moment după ce o CPC dintr-o țară terță a fost recunoscută de ESMA drept CPC de nivel 2 în conformitate cu articolul 25 alineatul (2b).

CPC de nivel 2 își informează autoritatea competentă cu privire la depunerea cererii menționată la primul paragraf.

(2)   Cererea motivată menționată la alineatul (1) trebuie să precizeze:

| (a) | cerințele pentru care CPC de nivel 2 solicită statutul de conformitate comparabilă; |
| --- | --- |

(a)

cerințele pentru care CPC de nivel 2 solicită statutul de conformitate comparabilă;

| (b) | motivele pentru care se poate considera că, odată ce CPC de nivel 2 respectă cadrul aplicabil din țara terță, aceasta respectă cerințele relevante prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

motivele pentru care se poate considera că, odată ce CPC de nivel 2 respectă cadrul aplicabil din țara terță, aceasta respectă cerințele relevante prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (c) | modul în care CPC de nivel 2 respectă toate condițiile stabilite pentru aplicarea actului de punere în aplicare menționat la articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(c)

modul în care CPC de nivel 2 respectă toate condițiile stabilite pentru aplicarea actului de punere în aplicare menționat la articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

În sensul literei (b), CPC de nivel 2 trebuie să furnizeze, după caz, dovezile menționate la articolul 5.

(3)   La cererea ESMA, CPC de nivel 2 trebuie să includă în cererea motivată menționată la alineatul (1):

| (a) | o declarație din partea autorității sale competente care să confirme faptul că CPC de nivel 2 are o bună reputație și o poziție solidă; |
| --- | --- |

(a)

o declarație din partea autorității sale competente care să confirme faptul că CPC de nivel 2 are o bună reputație și o poziție solidă;

| (b) | după caz, în ceea ce privește cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlul V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, o traducere a cadrului relevant aplicabil din țara terță într-o limbă utilizată în mod obișnuit în domeniul financiar. |
| --- | --- |

(b)

după caz, în ceea ce privește cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlul V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, o traducere a cadrului relevant aplicabil din țara terță într-o limbă utilizată în mod obișnuit în domeniul financiar.

(4)   ESMA evaluează, în termen de 30 de zile lucrătoare de la primirea unei cereri motivate depuse în conformitate cu alineatul (1), dacă cererea motivată este completă. ESMA stabilește un termen până la care CPC de nivel 2 trebuie să furnizeze informații suplimentare în cazul în care cererea este incompletă.

(5)   ESMA decide dacă să acorde statutul de conformitate comparabilă pentru cerințele incluse în cererea motivată în termen de 90 de zile lucrătoare de la primirea unei cereri motivate complete, depusă în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol.

ESMA poate amâna decizia în cazul în care cererea motivată sau informațiile suplimentare menționate la alineatul (4) nu sunt depuse la timp, iar evaluarea cererii respective ar putea conduce, prin urmare, la adoptarea cu întârziere a deciziei ESMA cu privire la recunoașterea CPC dintr-o țară terță sau la reexaminarea recunoașterii acesteia.

(6)   O CPC de nivel 2 pentru care ESMA nu a acordat statutul de conformitate comparabilă pentru una sau mai multe cerințe nu poate depune o nouă cerere motivată, astfel cum se menționează la alineatul (1), cu privire la cerințele respective, cu excepția cazului în care a avut loc o modificare relevantă a cadrului aplicabil din țara terță sau a modului în care CPC în cauză respectă cadrul respectiv.

Articolul 2

Conformitate comparabilă în ceea ce privește articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

(1)   ESMA acordă statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 în cazul în care capitalul unei CPC de nivel 2, inclusiv rezultatul reportat și rezervele, include un capital inițial permanent și disponibil care corespunde unui cuantum de cel puțin 7,5 milioane EUR.

(2)   ESMA acordă statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 în cazul în care capitalul unei CPC de nivel 2, inclusiv rezultatul reportat și rezervele, este în orice moment mai mare sau egal cu suma următoarelor elemente:

| (a) | cerințele de capital ale CPC pentru lichidarea sau restructurarea activităților sale; |
| --- | --- |

(a)

cerințele de capital ale CPC pentru lichidarea sau restructurarea activităților sale;

| (b) | cerințele de capital ale CPC pentru riscurile operaționale și juridice; |
| --- | --- |

(b)

cerințele de capital ale CPC pentru riscurile operaționale și juridice;

| (c) | cerințele de capital ale CPC pentru riscurile de credit, de contraparte și de piață care nu sunt acoperite deja de resursele financiare specifice menționate la articolele 41-44 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 sau de resursele financiare specifice comparabile prevăzute de ordinea juridică a jurisdicției din țara de origine a CPC; |
| --- | --- |

(c)

cerințele de capital ale CPC pentru riscurile de credit, de contraparte și de piață care nu sunt acoperite deja de resursele financiare specifice menționate la articolele 41-44 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 sau de resursele financiare specifice comparabile prevăzute de ordinea juridică a jurisdicției din țara de origine a CPC;

| (d) | cerințele de capital ale contrapărții centrale pentru riscul comercial. |
| --- | --- |

(d)

cerințele de capital ale contrapărții centrale pentru riscul comercial.

În sensul primului paragraf, ESMA calculează cerințele de capital în conformitate cu cerințele de capital specifice prevăzute în cadrul aplicabil din țara terță sau, în cazul în care cadrul în cauză nu prevede niciuna dintre cerințele de capital respective, în conformitate cu cerințele relevante prevăzute la articolele 2-5 din Regulamentul delegat (UE) nr. 152/2013 al Comisiei (3).

Articolul 3

Conformitate comparabilă în ceea ce privește titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

(1)   ESMA acordă statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește cerințele stabilite în titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 în cazul în care:

| (a) | CPC de nivel 2 respectă cerințele prevăzute în actul de punere în aplicare menționat la articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul respectiv, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(a)

CPC de nivel 2 respectă cerințele prevăzute în actul de punere în aplicare menționat la articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul respectiv, dacă este cazul;

| (b) | CPC de nivel 2 respectă toate elementele relevante stabilite în anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

CPC de nivel 2 respectă toate elementele relevante stabilite în anexa I la prezentul regulament.

(2)   Înainte de a adopta o decizie de a nu acorda statutul de conformitate comparabilă, ESMA:

| (a) | verifică, împreună cu autoritatea competentă a respectivei CPC, înțelegerea cadrului aplicabil din țara terță și modul în care CPC de nivel 2 respectă acest cadru; |
| --- | --- |

(a)

verifică, împreună cu autoritatea competentă a respectivei CPC, înțelegerea cadrului aplicabil din țara terță și modul în care CPC de nivel 2 respectă acest cadru;

| (b) | informează Comisia în acest sens. |
| --- | --- |

(b)

informează Comisia în acest sens.

Articolul 4

Conformitate comparabilă în ceea ce privește titlul V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

(1)   În cazul în care o CPC de nivel 2 a încheiat un acord de interoperabilitate cu o CPC autorizată în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, ESMA acordă statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește cerințele prevăzute în titlul V din regulamentul respectiv în cazul în care CPC de nivel 2 respectă toate elementele relevante stabilite în anexa II la prezentul regulament.

(2)   În cazul în care o CPC de nivel 2 a încheiat un acord de interoperabilitate cu o CPC dintr-o țară terță, ESMA acordă statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește cerințele prevăzute în titlul V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, cu excepția cazului în care impactul respectivului acord asupra stabilității financiare a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia justifică evaluarea oportunității acordării statutului de conformitate comparabilă în conformitate cu alineatul (1).

Articolul 5

Derogări și cerințe incompatibile

(1)   ESMA nu refuză statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește cerințele prevăzute la articolul 16 și în titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 pentru simplul motiv că CPC de nivel 2 aplică o derogare în temeiul cadrului aplicabil din țara terță care este comparabilă cu cele prevăzute la articolul 1 alineatele (4) și (5) din regulamentul respectiv. CPC de nivel 2 trebuie să aducă dovezi care să demonstreze că derogarea din Uniune și derogarea din țara terță sunt comparabile.

(2)   În cazul în care respectarea unei cerințe specifice prevăzute la articolul 16 sau în titlurile IV sau V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 implică o încălcare a cadrului aplicabil din țara terță, ESMA acordă statutul de conformitate comparabilă în ceea ce privește cerința respectivă numai dacă CPC de nivel 2 prezintă dovezi conform cărora:

| (a) | este imposibil să se respecte cerința respectivă fără a încălca o dispoziție obligatorie a cadrului aplicabil din țara terță; |
| --- | --- |

(a)

este imposibil să se respecte cerința respectivă fără a încălca o dispoziție obligatorie a cadrului aplicabil din țara terță;

| (b) | cadrul aplicabil din țara terță îndeplinește efectiv aceleași obiective ca articolul 16 și titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

cadrul aplicabil din țara terță îndeplinește efectiv aceleași obiective ca articolul 16 și titlurile IV și V din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (c) | CPC respectă cadrul aplicabil din țara terță. |
| --- | --- |

(c)

CPC respectă cadrul aplicabil din țara terță.

Articolul 6

Modificări ale cadrului aplicabil din țara terță

CPC de nivel 2 cărora li s-a acordat statutul de conformitate comparabilă notifică ESMA cu privire la orice modificare a cadrului aplicabil din țara terță și a normelor și procedurilor sale interne. ESMA informează Comisia cu privire la notificările respective.

Articolul 7

Data intrării în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2019/2099 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește procedurile și autoritățile implicate în autorizarea contrapărților centrale și cerințele pentru recunoașterea contrapărților centrale din țări terțe (JO L 322, 12.12.2019, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 152/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind cerințele de capital pentru contrapărțile centrale (JO L 52, 23.2.2013, p. 37).

3

---

ANEXA I

ELEMENTELE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 3 ALINEATUL (1)

| Dispoziția din dreptul Uniunii | Elementele menționate la articolul 3 alineatul (1) |
| --- | --- |
| Capitolul 1: Cerințe organizaționale |
| Dispoziții generale

  Articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 | CPC dintr-o țară terță dispune de:






  (a) | un sistem robust de guvernanță, care include o structură organizatorică clară, cu responsabilități bine definite, transparente și coerente; |

Dispoziția din dreptul Uniunii

Elementele menționate la articolul 3 alineatul (1)

Capitolul 1: Cerințe organizaționale

Dispoziții generale

Articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță dispune de:

(a)

un sistem robust de guvernanță, care include o structură organizatorică clară, cu responsabilități bine definite, transparente și coerente;

| (b) | procese eficace de identificare, gestionare, monitorizare și raportare a riscurilor la care sunt sau pot fi expuse; |
| --- | --- |

(b)

procese eficace de identificare, gestionare, monitorizare și raportare a riscurilor la care sunt sau pot fi expuse;

| (c) | mecanisme adecvate de control intern, inclusiv proceduri administrative și contabile solide. |
| --- | --- |

(c)

mecanisme adecvate de control intern, inclusiv proceduri administrative și contabile solide.

Articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC din țara terță a instituit politici și proceduri suficient de eficace pentru a asigura respectarea cadrului relevant din țara terță, inclusiv respectarea cadrului respectiv de către propriii manageri și angajați.

Articolul 26 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | menține și utilizează o structură organizatorică adecvată pentru a asigura continuitatea și funcționarea sa corespunzătoare în cursul prestării serviciilor și al desfășurării activităților; |
| --- | --- |

(a)

menține și utilizează o structură organizatorică adecvată pentru a asigura continuitatea și funcționarea sa corespunzătoare în cursul prestării serviciilor și al desfășurării activităților;

| (b) | utilizează sisteme, resurse și proceduri adecvate și proporționale; |
| --- | --- |

(b)

utilizează sisteme, resurse și proceduri adecvate și proporționale;

| (c) | menține o separare clară între organizarea ierarhică pentru gestionarea riscului și cea pentru celelalte operațiuni pe care le desfășoară. |
| --- | --- |

(c)

menține o separare clară între organizarea ierarhică pentru gestionarea riscului și cea pentru celelalte operațiuni pe care le desfășoară.

Articolul 26 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță aplică și menține o politică de remunerare care promovează o gestionare a riscurilor eficace și solidă și care nu creează stimulente pentru relaxarea standardelor în materie de riscuri.

Articolul 26 alineatele (6), (7) și (8) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | menține sisteme informatice adecvate pentru a face față complexității, diversității și tipului de servicii prestate și activități desfășurate, astfel încât să asigure standarde ridicate de siguranță și integritatea și confidențialitatea informațiilor păstrate; |
| --- | --- |

(a)

menține sisteme informatice adecvate pentru a face față complexității, diversității și tipului de servicii prestate și activități desfășurate, astfel încât să asigure standarde ridicate de siguranță și integritatea și confidențialitatea informațiilor păstrate;

| (b) | face publice sistemul său de guvernanță, regulile care i se aplică și criteriile de eligibilitate pentru membrii compensatori; |
| --- | --- |

(b)

face publice sistemul său de guvernanță, regulile care i se aplică și criteriile de eligibilitate pentru membrii compensatori;

| (c) | este supusă unor audituri frecvente și independente ale căror rezultate se transmit consiliului său de administrație și se pun la dispoziția autorității competente. |
| --- | --- |

(c)

este supusă unor audituri frecvente și independente ale căror rezultate se transmit consiliului său de administrație și se pun la dispoziția autorității competente.

Personalul de conducere și consiliul de administrație

Articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Personalul de conducere al unei CPC dintr-o țară terță are o bună reputație și o experiență suficientă pentru a asigura administrarea solidă și prudentă a CPC.

Articolul 27 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță are un consiliu de administrație cu un număr suficient de membri independenți care au roluri și responsabilități clare, o reprezentare adecvată a membrilor compensatori și a clienților și mecanisme de abordare a potențialelor conflicte de interese în cadrul CPC, pentru a asigura administrarea solidă și prudentă a CPC.

Comitetul de risc

Articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | menține un organism care să adreseze recomandări, libere de orice influență directă din partea conducerii CPC respective, cu privire la evoluțiile care au un impact asupra gestionării riscurilor CPC, asigurând reprezentarea membrilor săi compensatori, a membrilor independenți ai consiliului de administrație și a reprezentanților clienților săi; |
| --- | --- |

(a)

menține un organism care să adreseze recomandări, libere de orice influență directă din partea conducerii CPC respective, cu privire la evoluțiile care au un impact asupra gestionării riscurilor CPC, asigurând reprezentarea membrilor săi compensatori, a membrilor independenți ai consiliului de administrație și a reprezentanților clienților săi;

| (b) | dispune de mecanisme pentru a informa de îndată autoritatea competentă relevantă din țara terță în legătură cu orice decizie a consiliului de administrație de a nu urma recomandările făcute de organismul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

dispune de mecanisme pentru a informa de îndată autoritatea competentă relevantă din țara terță în legătură cu orice decizie a consiliului de administrație de a nu urma recomandările făcute de organismul respectiv.

Evidența datelor

Articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță păstrează, pentru o perioadă de cel puțin zece ani, toate datele referitoare la serviciile prestate și la activitățile desfășurate, astfel încât să permită autorității sale competente să monitorizeze respectarea de către CPC a cadrului relevant din țara terță.

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță păstrează, pentru o perioadă de cel puțin zece ani de la încetarea contractelor, toate informațiile referitoare la contractele pe care le-a procesat pentru a permite identificarea clauzelor inițiale ale unei tranzacții, înainte de compensarea acesteia de către CPC în cauză.

Articolul 29 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță pune la dispoziția oricărei autorități relevante din țara terță, la cerere, evidențele referitoare la serviciile prestate și la activitățile desfășurate, informațiile privind toate contractele pe care le-a procesat și toate informațiile referitoare la pozițiile contractelor compensate, indiferent de locul de executare a tranzacțiilor.

Acționari și asociați care dețin o participație calificată

Articolul 30 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță comunică autorității sale competente identitatea acționarilor sau a asociaților care dețin o participație calificată și valoarea acestor participații.

Articolul 30 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Acționarii sau asociații care dețin o participație calificată într-o CPC dintr-o țară terță:

| (a) | au un caracter adecvat, ținând cont de necesitatea unei administrări solide și prudente a CPC respective; |
| --- | --- |

(a)

au un caracter adecvat, ținând cont de necesitatea unei administrări solide și prudente a CPC respective;

| (b) | nu exercită o influență care poate prejudicia administrarea solidă și prudentă a CPC. |
| --- | --- |

(b)

nu exercită o influență care poate prejudicia administrarea solidă și prudentă a CPC.

Articolul 30 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Legăturile strânse dintre CPC dintr-o țară terță și alte persoane fizice sau juridice nu împiedică autoritatea competentă a țării terțe să își exercite în mod eficace funcțiile de supraveghere.

Articolul 30 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Actele cu putere de lege sau actele administrative ale unei țări terțe aplicabile uneia sau mai multor persoane fizice sau juridice cu care CPC are legături strânse sau anumite dificultăți legate de aplicarea actelor respective nu o împiedică să își exercite în mod eficace funcția de supraveghere.

Articolul 31 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță notifică autorității sale competente orice modificare la nivelul conducerii, iar cadrul țării terțe asigură luarea măsurilor care se impun în cazul în care comportamentul unui membru al consiliului de administrație al unei CPC dintr-o țară terță este susceptibil de a prejudicia administrarea solidă și prudentă a CPC.

Conflictul de interese

Articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță menține și aplică proceduri eficace pentru identificarea, gestionarea și soluționarea conflictelor de interese care pot apărea între ele, inclusiv managerii și personalul lor sau orice persoană legată de ele direct sau indirect prin capacități de control sau legături strânse, și membrii lor compensatori sau clienții acestora care îi sunt cunoscuți CPC.

Articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Atunci când procedurile CPC dintr-o țară terță în materie de gestionare a conflictelor de interese nu sunt suficiente pentru a garanta, cu un grad rezonabil de certitudine, prevenirea riscurilor de prejudiciere a intereselor unui membru compensator sau ale unui client, CPC în cauză dezvăluie membrilor compensatori și, în cazul în care clienții îi sunt cunoscuți CPC în cauză, clienților respectivi, natura generală sau sursele conflictelor de interese înainte de a accepta noi tranzacții din partea respectivilor membri compensatori.

Articolul 33 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

În cazul în care CPC dintr-o țară terță este o întreprindere-mamă sau o filială, procedurile CPC în cauză pentru gestionarea conflictelor de interese iau în considerare toate circumstanțele de care CPC are sau ar trebui să aibă cunoștință și care pot duce la un conflict de interese ce decurge din structura și activitățile altor întreprinderi cu care CPC are o relație de întreprindere-mamă sau de filială.

Articolul 33 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță ia toate măsurile rezonabile pentru a preveni utilizarea abuzivă a informațiilor păstrate în sistemele lor și împiedică utilizarea acestor informații pentru alte activități economice.

Continuitatea activității

Articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță aplică și menține o politică adecvată de continuitate a activității și un plan de redresare în caz de dezastru cu scopul de a asigura conservarea funcțiilor lor, reluarea rapidă a operațiunilor și îndeplinirea obligațiilor, inclusiv reluarea tuturor tranzacțiilor aflate în curs în momentul întreruperii, astfel încât CPC să poată continua să funcționeze în condiții de certitudine și să efectueze decontarea la data stabilită.

Articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță aplică și menține o procedură adecvată pentru a asigura decontarea corectă și la timp sau transferul activelor și pozițiilor clienților și ale membrilor compensatori în caz de retragere a autorizației.

Externalizarea

Articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Atunci când externalizează funcții operaționale, servicii sau activități, CPC dintr-o țară terță se asigură în orice moment că:

| (a) | externalizarea nu atrage după sine delegarea responsabilității CPC; |
| --- | --- |

(a)

externalizarea nu atrage după sine delegarea responsabilității CPC;

| (b) | relația CPC cu membrii săi compensatori și obligațiile CPC respective față de aceștia sau, dacă este cazul, față de clienții lor, rămân neschimbate; |
| --- | --- |

(b)

relația CPC cu membrii săi compensatori și obligațiile CPC respective față de aceștia sau, dacă este cazul, față de clienții lor, rămân neschimbate;

| (c) | externalizarea nu împiedică exercitarea funcțiilor de supraveghere și control; |
| --- | --- |

(c)

externalizarea nu împiedică exercitarea funcțiilor de supraveghere și control;

| (d) | externalizarea nu are ca efect privarea CPC de sistemele și mijloacele de control necesare pentru gestionarea riscurilor cu care se confruntă; |
| --- | --- |

(d)

externalizarea nu are ca efect privarea CPC de sistemele și mijloacele de control necesare pentru gestionarea riscurilor cu care se confruntă;

| (e) | furnizorul de servicii aplică cerințe privind continuitatea activității echivalente celor pe care CPC trebuie să le respecte; |
| --- | --- |

(e)

furnizorul de servicii aplică cerințe privind continuitatea activității echivalente celor pe care CPC trebuie să le respecte;

| (f) | CPC păstrează expertiza și resursele necesare pentru a evalua calitatea serviciilor prestate și adecvarea capitalului și a structurii organizatorice a prestatorului de servicii și pentru a superviza cu eficacitate funcțiile externalizate și a gestiona riscurile aferente externalizării și supervizează aceste funcții și gestionează riscurile respective în permanență; |
| --- | --- |

(f)

CPC păstrează expertiza și resursele necesare pentru a evalua calitatea serviciilor prestate și adecvarea capitalului și a structurii organizatorice a prestatorului de servicii și pentru a superviza cu eficacitate funcțiile externalizate și a gestiona riscurile aferente externalizării și supervizează aceste funcții și gestionează riscurile respective în permanență;

| (g) | CPC are acces direct la informațiile relevante ale funcțiilor externalizate; |
| --- | --- |

(g)

CPC are acces direct la informațiile relevante ale funcțiilor externalizate;

| (h) | furnizorul de servicii protejează informațiile confidențiale legate de CPC, de membrii săi compensatori și de clienți. |
| --- | --- |

(h)

furnizorul de servicii protejează informațiile confidențiale legate de CPC, de membrii săi compensatori și de clienți.

Capitolul 2: Reguli de conduită

Dispoziții generale

Articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Atunci când prestează servicii membrilor săi compensatori și, dacă este cazul, clienților acestora, CPC dintr-o țară terță acționează corect și cu profesionalism pentru a servi interesele acestor membri compensatori și clienți și aplică bune practici de gestionare a riscurilor.

Articolul 36 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță dispune de reguli accesibile, transparente și echitabile pentru gestionarea promptă a reclamațiilor.

Condiții de participare

Articolul 37 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță stabilește categorii de membri compensatori admisibili și criterii nediscriminatorii, transparente și obiective pentru a asigura accesul deschis și echitabil la CPC și faptul că membrii compensatori dispun de o capacitate operațională și de resurse financiare suficiente, care să permită CPC să controleze riscul la care este expusă, și se asigură în permanență că aceste criterii sunt îndeplinite.

Articolul 37 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Normele CPC dintr-o țară terță privind membrii compensatori permit colectarea de informații relevante de bază pentru identificarea, monitorizarea și gestionarea concentrațiilor relevante de riscuri legate de furnizarea de servicii către clienți.

Articolul 37 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță dispune de proceduri obiective și transparente pentru suspendarea și pentru retragerea în mod ordonat a membrilor compensatori care nu mai îndeplinesc criteriile de admitere și poate refuza accesul membrilor compensatori care îndeplinesc criteriile de admitere numai dacă motivează această decizie în scris și pe baza unei analize exhaustive a riscurilor.

Articolul 37 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Obligațiile suplimentare specifice, cum ar fi participarea la licitații pentru pozițiile unui membru compensator aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, sunt proporționale cu riscul creat de membrul compensator și nu limitează participarea la anumite categorii de membri compensatori.

Transparență

Articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță face publice prețurile și comisioanele aferente serviciilor prestate, inclusiv reducerile și rabaturile și condițiile pentru a beneficia de acestea și le permite membrilor săi compensatori și, dacă este cazul, clienților acestora accesul separat la serviciile specifice prestate.

Articolul 38 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță informează membrii compensatori și clienții în legătură cu riscurile aferente serviciilor furnizate.

Articolul 38 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță pune la dispoziția membrilor săi compensatori informațiile legate de prețuri utilizate la calcularea expunerilor la sfârșitul zilei și face publice volumele agregate ale tranzacțiilor compensate pentru fiecare clasă de instrumente compensate de CPC.

Articolul 38 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță face publice cerințele operaționale și tehnice legate de protocoalele de comunicare care cuprind conținutul și formatul mesajelor folosite pentru a interacționa cu părți terțe, inclusiv cerințele operaționale și tehnice legate de accesul locurilor de tranzacționare la CPC.

Articolul 38 alineatele (6) și (7) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță furnizează membrilor săi compensatori informații privind modelele de calculare a marjei inițiale pe care le utilizează, explicând modul în care acestea funcționează și descriind principalele ipoteze și limitări ale modelelor respective.

Segregare și portabilitate

Articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță ține o evidență și o contabilitate separată pentru fiecare membru compensator, separă activele și pozițiile membrului compensator de activele și pozițiile clienților membrului compensator și oferă o protecție suficientă activelor și pozițiilor fiecărui membru compensator și ale fiecărui client, precum și posibilitatea de a alege între mai multe tipuri de segregare a pozițiilor și activelor și mai multe opțiuni de portabilitate pentru fiecare client, inclusiv segregarea per client.

Capitolul 3: Cerințe prudențiale

Administrarea expunerilor

Articolul 40 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță menține politici și mecanisme adecvate pentru a gestiona, în timp cvasi-real, expunerile pe parcursul unei zile la modificări bruște ale condițiilor de piață și ale pozițiilor.

Cerințe de marjă

Articolul 41 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță impune, solicită și colectează marje de la membrii săi compensatori și, dacă este cazul, de la CPC cu care a încheiat acorduri de interoperabilitate, pentru a-și limita expunerile de credit și supraveghează în mod periodic și, după caz, revizuiește nivelul marjelor sale pentru a reflecta astfel condițiile pieței la momentul respectiv, ținând seama de eventualele efecte prociclice ale unor astfel de revizuiri. Astfel de marje sunt suficiente:

| (a) | pentru a acoperi expunerile posibile care pot apărea până la lichidarea pozițiilor corespondente; |
| --- | --- |

(a)

pentru a acoperi expunerile posibile care pot apărea până la lichidarea pozițiilor corespondente;

| (b) | pentru a acoperi pierderile rezultate din cel puțin 99 % dintre variațiile expunerilor într-un interval de timp adecvat. |
| --- | --- |

(b)

pentru a acoperi pierderile rezultate din cel puțin 99 % dintre variațiile expunerilor într-un interval de timp adecvat.

Marjele respective garantează că CPC își acoperă integral cu garanții expunerile față de toți membrii săi compensatori și, dacă este cazul, și față de CPC cu care a încheiat acorduri de interoperabilitate, cel puțin zilnic.

Articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Pentru fixarea marjelor, CPC dintr-o țară terță aplică modele și parametri care surprind caracteristicile de risc ale produselor compensate și iau în calcul intervalul dintre colectările marjelor, lichiditatea pieței și posibilitatea apariției unor modificări pe durata tranzacției.

Articolul 41 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță cere și colectează marjele pe durata unei zile (intraday), cel puțin atunci când pragurile predefinite sunt depășite.

Articolul 41 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță calculează, cere și colectează marjele necesare pentru a acoperi riscurile provenind din pozițiile înregistrate în fiecare cont în ceea ce privește instrumentele financiare specifice sau un portofoliu de instrumente financiare, cu condiția ca metodologia utilizată să fie una prudentă și robustă.

Fondul de garantare și alte resurse financiare

Articolul 42 alineatele (1) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | menține unul sau mai multe fonduri de garantare prefinanțate pentru acoperirea pierderilor care depășesc pierderile care urmează să fie acoperite de marje, care decurg din situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unuia sau mai multor membri compensatori, inclusiv deschiderea unei proceduri de insolvență; |
| --- | --- |

(a)

menține unul sau mai multe fonduri de garantare prefinanțate pentru acoperirea pierderilor care depășesc pierderile care urmează să fie acoperite de marje, care decurg din situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unuia sau mai multor membri compensatori, inclusiv deschiderea unei proceduri de insolvență;

| (b) | stabilește o sumă minimă pentru valoarea fondului de garantare, sub care acesta nu poate scădea în niciun caz. |
| --- | --- |

(b)

stabilește o sumă minimă pentru valoarea fondului de garantare, sub care acesta nu poate scădea în niciun caz.

Articolul 42 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță stabilește contribuțiile minime la fondul de garantare și criteriile de calculare a contribuției fiecărui membru compensator. Contribuțiile sunt proporționale cu expunerile fiecărui membru compensator.

Articolul 42 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

CPC dintr-o țară terță elaborează scenarii pentru condiții de piață extreme, dar plauzibile, luând în calcul inclusiv perioadele cele mai volatile prin care au trecut piețele pentru care CPC își oferă serviciile, precum și o gamă de scenarii viitoare potențiale, luând în considerare vânzarea neașteptată a resurselor financiare și reducerea rapidă a lichidităților de pe piață și fondul de garantare al CPC care îi permite în orice moment să reziste situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată a cel puțin celor doi membri compensatori față de care aceasta are cele mai mari expuneri în condiții de piață extreme, dar plauzibile.

Articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Fondul de garantare al CPC dintr-o țară terță dispune de suficiente resurse financiare prefinanțate disponibile pentru a acoperi pierderile potențiale care depășesc pierderile care urmează să fie acoperite de marje. Aceste resurse financiare prefinanțate includ resursele dedicate ale CPC, sunt disponibile gratuit pentru CPC și nu se utilizează pentru îndeplinirea cerințelor de capital.

Articolul 43 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță se asigură că expunerile membrilor compensatori față de CPC respectivă sunt limitate.

Controlul riscului de lichiditate

Articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | are în permanență acces la un nivel adecvat de lichidități, evaluat zilnic, pentru a-și acoperi nevoile de lichidități și ținând seama de riscul de lichiditate generat de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a cel puțin celor doi membri compensatori față de care are cele mai mari expuneri; |
| --- | --- |

(a)

are în permanență acces la un nivel adecvat de lichidități, evaluat zilnic, pentru a-și acoperi nevoile de lichidități și ținând seama de riscul de lichiditate generat de situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a cel puțin celor doi membri compensatori față de care are cele mai mari expuneri;

| (b) | obține liniile de credit necesare sau alte mijloace similare pentru a-și acoperi nevoile de lichidități în cazul în care resursele financiare aflate la dispoziția sa nu pot fi accesate imediat; |
| --- | --- |

(b)

obține liniile de credit necesare sau alte mijloace similare pentru a-și acoperi nevoile de lichidități în cazul în care resursele financiare aflate la dispoziția sa nu pot fi accesate imediat;

| (c) | se asigură că un membru compensator, o întreprindere-mamă sau o filială a respectivului membru compensator furnizează împreună cel mult 25 % din liniile de credit de care are nevoie CPC respectivă. |
| --- | --- |

(c)

se asigură că un membru compensator, o întreprindere-mamă sau o filială a respectivului membru compensator furnizează împreună cel mult 25 % din liniile de credit de care are nevoie CPC respectivă.

Ordinea utilizării resurselor în situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată

Articolul 45 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță utilizează marjele depuse de membrul compensator aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată cu prioritate față de celelalte resurse financiare pentru acoperirea pierderilor și ulterior, dacă marjele depuse de membrul compensator respectiv nu sunt suficiente pentru a acoperi pierderile suportate de CPC, aceasta utilizează contribuția la fondul de garantare a membrului respectiv pentru acoperirea pierderilor.

Articolul 45 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | utilizează contribuțiile la fondul de garantare ale membrilor compensatori care nu se află în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată și alte resurse financiare care fac parte din ordinea utilizării resurselor în situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată numai după epuizarea contribuțiilor membrului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată și a resurselor sale proprii dedicate; |
| --- | --- |

(a)

utilizează contribuțiile la fondul de garantare ale membrilor compensatori care nu se află în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată și alte resurse financiare care fac parte din ordinea utilizării resurselor în situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată numai după epuizarea contribuțiilor membrului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată și a resurselor sale proprii dedicate;

| (b) | nu utilizează marjele depuse de membrii compensatori care nu se află în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată pentru a acoperi pierderile care rezultă din situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unui alt membru compensator. |
| --- | --- |

(b)

nu utilizează marjele depuse de membrii compensatori care nu se află în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată pentru a acoperi pierderile care rezultă din situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unui alt membru compensator.

Cerințe în materie de garanții

Articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță acceptă doar garanții foarte lichide cu un risc de credit și de piață minim pentru acoperirea expunerilor inițiale și curente față de membrii compensatori și aplică marje de ajustare adecvate la valoarea activelor, care reflectă posibilitatea ca valoarea acestora să scadă în intervalul dintre ultima lor reevaluare și momentul probabil al lichidării lor, luând în calcul riscul de lichiditate care rezultă în urma situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unui participant la piață și riscul de concentrare pe anumite active care poate apărea într-un asemenea caz.

Politica de investiții

Articolul 47 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță își investește resursele financiare numai în numerar sau în instrumente financiare foarte lichide, cu un risc de piață și de credit minim, iar investițiile sale pot fi lichidate rapid, cu un efect negativ minim asupra prețurilor.

Articolul 47 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță depozitează, atunci când este posibil, instrumentele financiare depuse ca marje sau drept contribuții la fondul de garantare la operatori ai sistemelor de decontare a titlurilor de valoare care garantează protecția deplină a instrumentelor financiare respective sau la alte instituții financiare autorizate, utilizând mecanisme alternative cu grad mare de siguranță convenite.

Articolul 47 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Depunerile de fonduri bănești ale unei CPC dintr-o țară terță se realizează prin mecanisme cu grad mare de siguranță convenite cu instituții financiare autorizate sau, în mod alternativ, prin recurgerea la facilități de depozit permanent oferite de băncile centrale sau la alte mijloace comparabile asigurate de băncile centrale.

Articolul 47 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Atunci când efectuează un depozit de active pe lângă o parte terță, CPC dintr-o țară terță:

| (a) | se asigură că activele aparținând membrilor compensatori pot fi identificate separat de activele aparținând CPC respective și de activele aparținând respectivei părți terțe, prin intermediul unor conturi intitulate diferit în registrele contabile ale părții terțe sau prin orice alte măsuri echivalente care să ducă la asigurarea aceluiași nivel de protecție; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că activele aparținând membrilor compensatori pot fi identificate separat de activele aparținând CPC respective și de activele aparținând respectivei părți terțe, prin intermediul unor conturi intitulate diferit în registrele contabile ale părții terțe sau prin orice alte măsuri echivalente care să ducă la asigurarea aceluiași nivel de protecție;

| (b) | are acces rapid la instrumentele financiare în caz de necesitate. |
| --- | --- |

(b)

are acces rapid la instrumentele financiare în caz de necesitate.

Articolul 47 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță nu își investește capitalul sau sumele care rezultă din marje, contribuții la fondul de garantare, lichidități sau alte resurse financiare în propriile sale titluri de valoare sau în cele ale întreprinderii-mamă sau ale filialei sale.

Articolul 47 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță ține cont de expunerile sale globale la riscul de credit față de debitorii individuali atunci când ia decizii de investiții și se asigură că expunerea globală față de oricare debitor individual se încadrează în limitele de concentrare acceptabile.

Proceduri aplicabile în situațiile de neîndeplinire a obligațiilor de plată

Articolul 48 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță instituie procedurile care trebuie urmate atunci când un membru compensator nu îndeplinește cerințele de participare la CPC sau atunci când situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a respectivului membru compensator este declarată fie de CPC, fie de o parte terță.

Articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță intervine rapid pentru a limita pierderile și presiunile asupra lichidității care apar în situațiile de neîndeplinire a obligațiilor de plată și se asigură că închiderea pozițiilor unui membru compensator nu îi perturbă operațiunile și nu îi expune pe membrii compensatori care nu se află în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată la pierderi pe care aceștia nu le pot anticipa sau controla.

Articolul 48 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Cadrul aplicabil din țara terță asigură faptul că CPC dintr-o țară terță informează imediat autoritatea competentă înainte ca procedura de neîndeplinire a obligațiilor de plată să fie declarată sau declanșată.

Articolul 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță verifică caracterul executoriu al procedurilor pentru situațiile de neîndeplinire a obligațiilor de plată.

Articolul 48 alineatele (5), (6) și (7) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | acționează în conformitate cu normele de protecție a garanțiilor reale și a pozițiilor conturilor clienților aplicabile în țara terță; |
| --- | --- |

(a)

acționează în conformitate cu normele de protecție a garanțiilor reale și a pozițiilor conturilor clienților aplicabile în țara terță;

| (b) | pune în aplicare proceduri care facilitează transferul pozițiilor clienților și al garanțiilor reale în conformitate cu normele aplicabile în țara terță. |
| --- | --- |

(b)

pune în aplicare proceduri care facilitează transferul pozițiilor clienților și al garanțiilor reale în conformitate cu normele aplicabile în țara terță.

Examinarea modelelor, teste de rezistență și testări ex post (back testing)

Articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță:

| (a) | examinează periodic modelele și parametrii adoptați pentru calcularea cerințelor de marjă, a contribuțiilor la fondul de garantare, a cerințelor în materie de garanții și a altor mecanisme de control al riscului; |
| --- | --- |

(a)

examinează periodic modelele și parametrii adoptați pentru calcularea cerințelor de marjă, a contribuțiilor la fondul de garantare, a cerințelor în materie de garanții și a altor mecanisme de control al riscului;

| (b) | supune modelele unor teste de rezistență periodice și riguroase pentru a le evalua reziliența în condiții de piață extreme, dar plauzibile; |
| --- | --- |

(b)

supune modelele unor teste de rezistență periodice și riguroase pentru a le evalua reziliența în condiții de piață extreme, dar plauzibile;

| (c) | efectuează testări ex post pentru a evalua fiabilitatea metodei adoptate; |
| --- | --- |

(c)

efectuează testări ex post pentru a evalua fiabilitatea metodei adoptate;

| (d) | obține o validare independentă sau o validare din partea autorității sale competente a acestor modele și a oricăror modificări semnificative ale acestora. |
| --- | --- |

(d)

obține o validare independentă sau o validare din partea autorității sale competente a acestor modele și a oricăror modificări semnificative ale acestora.

Articolul 49 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță testează periodic aspectele esențiale ale procedurilor pentru situațiile de neîndeplinire a obligațiilor de plată și ia toate măsurile rezonabile pentru a se asigura că toți membrii compensatori le înțeleg și dispun de mecanismele adecvate pentru a reacționa în eventualitatea apariției unei situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată.

Articolul 49 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță face publice informațiile esențiale referitoare la modelul de gestionare a riscurilor și la ipotezele adoptate pentru efectuarea testelor de rezistență asupra modelelor și parametrilor adoptați pentru calcularea cerințelor de marjă, a contribuțiilor la fondul de garantare, a cerințelor în materie de garanții sau a altor mecanisme de control al riscului.

Decontarea

Articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță utilizează, atunci când este practic și posibil, banii băncii centrale pentru decontarea tranzacțiilor sau, dacă nu sunt utilizați banii băncii centrale, ia măsuri pentru limitarea strictă a riscului decontării fondurilor bănești.

Articolul 50 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță precizează cu claritate obligațiile proprii cu privire la livrările instrumentelor financiare, menționând inclusiv dacă are obligația de a efectua sau de a primi livrarea unui instrument financiar sau dacă despăgubește participanții pentru pierderile suferite în cursul procesului de livrare.

Articolul 50 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

Atunci când CPC dintr-o țară terță are obligația de a efectua sau a primi livrări de instrumente financiare, aceasta elimină riscul principal prin utilizarea mecanismelor „livrare contra plată”, în măsura posibilului.

Capitolul 4: Calcule și raportarea pentru scopul Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
   (1)

Calcule și raportare

Articolele 50a-50d din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță aplică cerințe de raportare cu privire la calculele de determinare a cerințelor de capital în conformitate cu cadrul din țara terță respectivă aplicabil normelor privind cerințele contabile și cerințele de capital.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

---

ANEXA II

ELEMENTELE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (1)

| Dispoziția din dreptul Uniunii | Elementele menționate la articolul 4 alineatul (1) |
| --- | --- |
| Acorduri de interoperabilitate

  Articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 | În cazul în care se încheie un acord de interoperabilitate pentru a presta servicii pentru un anumit loc de tranzacționare, CPC dintr-o țară terță are acces nediscriminatoriu atât la datele de care are nevoie pentru îndeplinirea funcțiilor sale de la locul de tranzacționare respectiv, cât și la sistemul de decontare corespunzător; |
| Articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 | CPC dintr-o țară terță respinge sau restricționează, direct sau indirect, încheierea unui acord de interoperabilitate sau accesarea unui flux de date sau a unui sistem de decontare numai pentru a controla riscurile care decurg din respectivul acord sau acces. |
| Gestionarea riscului

  Articolul 52 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 | CPC care au încheiat un acord de interoperabilitate:






  (a) | dispun de politici, proceduri și sisteme adecvate pentru a identifica, a monitoriza și a gestiona în mod eficace riscurile care decurg din acordul de interoperabilitate respectiv, astfel încât să își poată îndeplini obligațiile în timp util; |

Dispoziția din dreptul Uniunii

Elementele menționate la articolul 4 alineatul (1)

Acorduri de interoperabilitate

Articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

În cazul în care se încheie un acord de interoperabilitate pentru a presta servicii pentru un anumit loc de tranzacționare, CPC dintr-o țară terță are acces nediscriminatoriu atât la datele de care are nevoie pentru îndeplinirea funcțiilor sale de la locul de tranzacționare respectiv, cât și la sistemul de decontare corespunzător;

Articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță respinge sau restricționează, direct sau indirect, încheierea unui acord de interoperabilitate sau accesarea unui flux de date sau a unui sistem de decontare numai pentru a controla riscurile care decurg din respectivul acord sau acces.

Gestionarea riscului

Articolul 52 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC care au încheiat un acord de interoperabilitate:

(a)

dispun de politici, proceduri și sisteme adecvate pentru a identifica, a monitoriza și a gestiona în mod eficace riscurile care decurg din acordul de interoperabilitate respectiv, astfel încât să își poată îndeplini obligațiile în timp util;

| (b) | convin asupra drepturilor și obligațiilor care le revin, inclusiv asupra legii aplicabile relațiilor lor; |
| --- | --- |

(b)

convin asupra drepturilor și obligațiilor care le revin, inclusiv asupra legii aplicabile relațiilor lor;

| (c) | identifică, monitorizează și administrează în mod eficace riscul de credit și de lichiditate, astfel încât situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unui membru compensator al unei CPC să nu afecteze o CPC interoperabilă; |
| --- | --- |

(c)

identifică, monitorizează și administrează în mod eficace riscul de credit și de lichiditate, astfel încât situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unui membru compensator al unei CPC să nu afecteze o CPC interoperabilă;

| (d) | identifică, monitorizează și gestionează interdependențele și corelările care pot decurge dintr-un acord de interoperabilitate și care pot afecta riscul de credit și de lichiditate aferente concentrărilor membrilor compensatori și resurselor financiare grupate; |
| --- | --- |

(d)

identifică, monitorizează și gestionează interdependențele și corelările care pot decurge dintr-un acord de interoperabilitate și care pot afecta riscul de credit și de lichiditate aferente concentrărilor membrilor compensatori și resurselor financiare grupate;

| (e) | atunci când modelele de gestionare a riscului utilizate de CPC interoperabile pentru acoperirea expunerilor proprii față de membrii compensatori sau a expunerilor reciproce sunt diferite, respectivele CPC identifică diferențele respective, evaluează riscurile care pot decurge din acestea și iau măsuri, inclusiv asigurând resurse financiare suplimentare, pentru a limita impactul acestor diferențe asupra acordului de interoperabilitate și posibilele lor consecințe în termeni de riscuri de contagiune și, totodată, se asigură că aceste diferențe nu afectează capacitatea fiecărei CPC de a gestiona consecințele situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unui membru compensator. |
| --- | --- |

(e)

atunci când modelele de gestionare a riscului utilizate de CPC interoperabile pentru acoperirea expunerilor proprii față de membrii compensatori sau a expunerilor reciproce sunt diferite, respectivele CPC identifică diferențele respective, evaluează riscurile care pot decurge din acestea și iau măsuri, inclusiv asigurând resurse financiare suplimentare, pentru a limita impactul acestor diferențe asupra acordului de interoperabilitate și posibilele lor consecințe în termeni de riscuri de contagiune și, totodată, se asigură că aceste diferențe nu afectează capacitatea fiecărei CPC de a gestiona consecințele situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată a unui membru compensator.

Furnizarea de marje între CPC

Articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012

CPC dintr-o țară terță distinge în conturile sale activele și pozițiile deținute pentru contul unei CPC cu care a încheiat un acord de interoperabilitate.

CPC dintr-o țară terță îi furnizează CPC respective numai marje inițiale în temeiul unui acord de garanție financiară fără transfer de proprietate, în temeiul căruia CPC beneficiară nu are drept de utilizare asupra marjelor furnizate de cealaltă CPC.

Garanțiile primite sub formă de instrumente financiare sunt protejate în unul dintre următoarele moduri:

| (i) | sunt depuse la operatori ai sistemelor de decontare a titlurilor de valoare care garantează protecția deplină a instrumentelor financiare respective; |
| --- | --- |

(i)

sunt depuse la operatori ai sistemelor de decontare a titlurilor de valoare care garantează protecția deplină a instrumentelor financiare respective;

| (ii) | sunt utilizate alte mecanisme cu grad mare de siguranță convenite cu instituții financiare autorizate; |
| --- | --- |

(ii)

sunt utilizate alte mecanisme cu grad mare de siguranță convenite cu instituții financiare autorizate;

Activele sunt puse la dispoziția CPC beneficiare doar în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către CPC care a furnizat garanțiile respective în contextul unui acord de interoperabilitate.

În caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către CPC care a primit garanțiile respective în contextul unui acord de interoperabilitate, garanțiile sunt înapoiate în mod prompt CPC care le-a furnizat.

---

DECIZII

| 21.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 305/27

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1305 A CONSILIULUI

din 18 septembrie 2020

prin care Regatul Unit este autorizat să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul anumitor acorduri internaționale care se aplică în cursul perioadei de tranziție în sfera politicii comune în domeniul pescuitului a Uniunii

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia (UE) 2020/135 a Consiliului din 30 ianuarie 2020 referitoare la încheierea Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (1), în special articolul 3 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 129 alineatul (1) din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) prevede că, în cursul perioadei de tranziție, Regatului Unit îi revin obligațiile care rezultă din acordurile internaționale încheiate de Uniune, de statele membre acționând în numele acesteia sau de Uniune și statele membre ale acesteia acționând împreună. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 129 alineatul (1) din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) prevede că, în cursul perioadei de tranziție, Regatului Unit îi revin obligațiile care rezultă din acordurile internaționale încheiate de Uniune, de statele membre acționând în numele acesteia sau de Uniune și statele membre ale acesteia acționând împreună.

| (2) | Articolul 129 alineatul (3) din Acordul de retragere prevede că, în conformitate cu principiul cooperării loiale, Regatul Unit trebuie să se abțină, în cursul perioadei de tranziție, de la orice acțiune sau inițiativă care ar putea aduce atingere intereselor Uniunii, în special în cadrul oricărei organizații, agenții, conferințe sau forum internațional la care Regatul Unit este parte de sine stătătoare. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 129 alineatul (3) din Acordul de retragere prevede că, în conformitate cu principiul cooperării loiale, Regatul Unit trebuie să se abțină, în cursul perioadei de tranziție, de la orice acțiune sau inițiativă care ar putea aduce atingere intereselor Uniunii, în special în cadrul oricărei organizații, agenții, conferințe sau forum internațional la care Regatul Unit este parte de sine stătătoare.

| (3) | În temeiul articolului 129 alineatul (4) din Acordul de retragere, în cursul perioadei de tranziție, Regatul Unit poate negocia, semna și ratifica acorduri internaționale încheiate în nume propriu în domeniile de competență exclusivă a Uniunii, cu condiția ca acordurile respective să nu intre în vigoare sau să nu se aplice în cursul perioadei de tranziție, cu excepția cazului în care Uniunea autorizează acest lucru. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 129 alineatul (4) din Acordul de retragere, în cursul perioadei de tranziție, Regatul Unit poate negocia, semna și ratifica acorduri internaționale încheiate în nume propriu în domeniile de competență exclusivă a Uniunii, cu condiția ca acordurile respective să nu intre în vigoare sau să nu se aplice în cursul perioadei de tranziție, cu excepția cazului în care Uniunea autorizează acest lucru.

| (4) | Decizia (UE) 2020/135 stabilește condițiile și procedura de acordare a acestor autorizații. |
| --- | --- |

(4)

Decizia (UE) 2020/135 stabilește condițiile și procedura de acordare a acestor autorizații.

| (5) | În temeiul articolului 3 alineatul (1) din Decizia (UE) 2020/135, Consiliul poate autoriza Regatul Unit să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul unui acord internațional preconizat să intre în vigoare sau să se aplice în cursul perioadei de tranziție, într-un domeniu de competență exclusivă a Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

În temeiul articolului 3 alineatul (1) din Decizia (UE) 2020/135, Consiliul poate autoriza Regatul Unit să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul unui acord internațional preconizat să intre în vigoare sau să se aplice în cursul perioadei de tranziție, într-un domeniu de competență exclusivă a Uniunii.

| (6) | La 3 aprilie 2020, Regatul Unit a notificat Comisiei intenția sa de a-și exprima, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul a cinci acorduri internaționale prin care se constituie cinci organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), preconizate să se aplice în cursul perioadei de tranziție în domeniul de competență externă exclusivă a Uniunii privind pescuitul. Aceste acorduri sunt Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (3), prin care s-a constituit Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC); Convenția asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Vest (4), prin care s-a constituit Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO); Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (5), prin care s-a constituit Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT); Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (6) (IOTC) și Convenția pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord (7), prin care s-a constituit Organizația pentru Conservarea Somonului din Atlanticul de Nord (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

La 3 aprilie 2020, Regatul Unit a notificat Comisiei intenția sa de a-și exprima, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul a cinci acorduri internaționale prin care se constituie cinci organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), preconizate să se aplice în cursul perioadei de tranziție în domeniul de competență externă exclusivă a Uniunii privind pescuitul. Aceste acorduri sunt Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (3), prin care s-a constituit Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC); Convenția asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Vest (4), prin care s-a constituit Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO); Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (5), prin care s-a constituit Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT); Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (6) (IOTC) și Convenția pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord (7), prin care s-a constituit Organizația pentru Conservarea Somonului din Atlanticul de Nord (NASCO).

| (7) | Regatul Unit își justifică interesul de a adera la aceste acorduri în cursul perioadei de tranziție din perspectiva articolelor 63 și 64 din Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării (8) (UNCLOS) și a articolelor 7 și 8 din Acordul Organizației Națiunilor Unite pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori (9) (UNFSA), în particular din considerarea obligațiilor Uniunii și ale Regatului Unit de a coopera prin intermediul unor organizații regionale adecvate la conservarea și gestionarea stocurilor comune. Regatul Unit consideră că nici el, nici Uniunea nu pot aplica pe deplin respectivele obligații, cu excepția cazului în care Regatul Unit este capabil, în cursul perioadei de tranziție, să coopereze independent cu Uniunea și cu alte state relevante în ceea ce privește chestiunile care afectează Regatul Unit în calitatea sa de stat de coastă și de stat de pescuit independent după încheierea perioadei de tranziție. Regatul Unit dorește prin urmare să participe, în cursul perioadei de tranziție, la discuțiile cu privire la deciziile de gestionare a pescuitului care ar urma să intre în vigoare după încheierea perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(7)

Regatul Unit își justifică interesul de a adera la aceste acorduri în cursul perioadei de tranziție din perspectiva articolelor 63 și 64 din Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării (8) (UNCLOS) și a articolelor 7 și 8 din Acordul Organizației Națiunilor Unite pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori (9) (UNFSA), în particular din considerarea obligațiilor Uniunii și ale Regatului Unit de a coopera prin intermediul unor organizații regionale adecvate la conservarea și gestionarea stocurilor comune. Regatul Unit consideră că nici el, nici Uniunea nu pot aplica pe deplin respectivele obligații, cu excepția cazului în care Regatul Unit este capabil, în cursul perioadei de tranziție, să coopereze independent cu Uniunea și cu alte state relevante în ceea ce privește chestiunile care afectează Regatul Unit în calitatea sa de stat de coastă și de stat de pescuit independent după încheierea perioadei de tranziție. Regatul Unit dorește prin urmare să participe, în cursul perioadei de tranziție, la discuțiile cu privire la deciziile de gestionare a pescuitului care ar urma să intre în vigoare după încheierea perioadei de tranziție.

| (8) | Prin scrisoarea sa din 3 aprilie 2020, Regatul Unit a demonstrat un interes specific pentru respectivele acorduri internaționale care se aplică deja în cursul perioadei de tranziție. Prin urmare, condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Decizia (UE) 2020/135 este îndeplinită. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea sa din 3 aprilie 2020, Regatul Unit a demonstrat un interes specific pentru respectivele acorduri internaționale care se aplică deja în cursul perioadei de tranziție. Prin urmare, condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Decizia (UE) 2020/135 este îndeplinită.

| (9) | Cele cinci acorduri internaționale în cauză sunt compatibile cu dreptul Uniunii aplicabil Regatului Unit și pe teritoriul acestuia în conformitate cu articolul 127 alineatul (1) din Acordul de retragere și cu obligațiile menționate la articolul 129 alineatul (1) din Acordul de retragere. Prin urmare, condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) din Decizia (UE) 2020/135 este îndeplinită. |
| --- | --- |

(9)

Cele cinci acorduri internaționale în cauză sunt compatibile cu dreptul Uniunii aplicabil Regatului Unit și pe teritoriul acestuia în conformitate cu articolul 127 alineatul (1) din Acordul de retragere și cu obligațiile menționate la articolul 129 alineatul (1) din Acordul de retragere. Prin urmare, condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) din Decizia (UE) 2020/135 este îndeplinită.

| (10) | Regatul Unit a confirmat de asemenea că aderarea sa la respectivele acorduri internaționale prin care se constituie ORGP nu va aduce atingere intereselor Uniunii. Regatul Unit intenționează să participe numai la reuniunile care privesc chestiuni care produc efecte după încheierea perioadei de tranziție. În special, calitatea Regatului Unit de membru în nume propriu al respectivelor ORGP, în cursul perioadei de tranziție, nu pune în pericol realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii din sfera politicii comune în domeniul pescuitului și nu aduce atingere intereselor Uniunii în nici un alt mod. Prin urmare, condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din Decizia (UE) 2020/135 este îndeplinită. |
| --- | --- |

(10)

Regatul Unit a confirmat de asemenea că aderarea sa la respectivele acorduri internaționale prin care se constituie ORGP nu va aduce atingere intereselor Uniunii. Regatul Unit intenționează să participe numai la reuniunile care privesc chestiuni care produc efecte după încheierea perioadei de tranziție. În special, calitatea Regatului Unit de membru în nume propriu al respectivelor ORGP, în cursul perioadei de tranziție, nu pune în pericol realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii din sfera politicii comune în domeniul pescuitului și nu aduce atingere intereselor Uniunii în nici un alt mod. Prin urmare, condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din Decizia (UE) 2020/135 este îndeplinită.

| (11) | În temeiul articolului 3 alineatul (2) din Decizia (UE) 2020/135, o astfel de autorizare poate fi condiționată. Autorizația ar trebui să fie acordată cu condiția ca Regatul Unit să participe numai la reuniunile legate de subiecte care privesc chestiuni care se aplică sau care intră în vigoare după încheierea perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(11)

În temeiul articolului 3 alineatul (2) din Decizia (UE) 2020/135, o astfel de autorizare poate fi condiționată. Autorizația ar trebui să fie acordată cu condiția ca Regatul Unit să participe numai la reuniunile legate de subiecte care privesc chestiuni care se aplică sau care intră în vigoare după încheierea perioadei de tranziție.

| (12) | Regatului Unit îi revin obligațiile care decurg din UNCLOS și din UNFSA și, în consecință, trebuie să gestioneze și să conserve resursele marine vii în mod durabil. Aceste obiective sunt în concordanță cu obiectivul Uniunii de a asigura durabilitatea și de a garanta un pescuit responsabil continuu care să asigure conservarea pe termen lung și exploatarea durabilă a resurselor biologice marine. |
| --- | --- |

(12)

Regatului Unit îi revin obligațiile care decurg din UNCLOS și din UNFSA și, în consecință, trebuie să gestioneze și să conserve resursele marine vii în mod durabil. Aceste obiective sunt în concordanță cu obiectivul Uniunii de a asigura durabilitatea și de a garanta un pescuit responsabil continuu care să asigure conservarea pe termen lung și exploatarea durabilă a resurselor biologice marine.

| (13) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 129 alineatul (4) din Acordul de retragere, în cursul perioadei de tranziție, Regatul Unit poate să semneze și să ratifice, ca parte de sine stătătoare, cele cinci acorduri internaționale care stau la baza celor cinci ORGP la care solicită aderarea. Acest lucru ar facilita și ar permite Regatului Unit să aplice pe deplin obligațiile care decurg din UNCLOS, în special din articolele 63 și 64 ale acestei convenții, în momentul în care perioada de tranziție se încheie și în care dreptul Uniunii încetează să i se aplice. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 129 alineatul (4) din Acordul de retragere, în cursul perioadei de tranziție, Regatul Unit poate să semneze și să ratifice, ca parte de sine stătătoare, cele cinci acorduri internaționale care stau la baza celor cinci ORGP la care solicită aderarea. Acest lucru ar facilita și ar permite Regatului Unit să aplice pe deplin obligațiile care decurg din UNCLOS, în special din articolele 63 și 64 ale acestei convenții, în momentul în care perioada de tranziție se încheie și în care dreptul Uniunii încetează să i se aplice.

| (14) | Prin urmare, Regatul Unit ar trebui să fie autorizat să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul acordurilor internaționale preconizate să se aplice în cursul perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Regatul Unit ar trebui să fie autorizat să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul acordurilor internaționale preconizate să se aplice în cursul perioadei de tranziție.

| (15) | Pentru a asigura buna funcționare a politicii comune a Uniunii în domeniul pescuitului în cursul perioadei de tranziție, Regatul Unit nu ar trebui să participe în chestiunile preconizate să se aplice sau care intră în vigoare în cursul perioadei de tranziție. Mai mult, pentru a nu aduce atingere negocierilor în curs privind pescuitul din contextul viitorului acord de parteneriat dintre Uniune și Regatul Unit, în special în ceea ce privește posibilitățile de pescuit pentru care cota Uniunii include în prezent cota Regatului Unit, Regatul Unit ar trebui să intre în consultări cu Uniunea înainte de discutarea acestei cote, |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura buna funcționare a politicii comune a Uniunii în domeniul pescuitului în cursul perioadei de tranziție, Regatul Unit nu ar trebui să participe în chestiunile preconizate să se aplice sau care intră în vigoare în cursul perioadei de tranziție. Mai mult, pentru a nu aduce atingere negocierilor în curs privind pescuitul din contextul viitorului acord de parteneriat dintre Uniune și Regatul Unit, în special în ceea ce privește posibilitățile de pescuit pentru care cota Uniunii include în prezent cota Regatului Unit, Regatul Unit ar trebui să intre în consultări cu Uniunea înainte de discutarea acestei cote,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Regatul Unit este autorizat să își exprime, în nume propriu, consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul următoarele acorduri internaționale, preconizat să se aplice în cursul perioadei de tranziție:

| (a) | Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est, prin care s-a constituit Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC); |
| --- | --- |

(a)

Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est, prin care s-a constituit Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC);

| (b) | Convenția asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Vest, prin care s-a constituit Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO); |
| --- | --- |

(b)

Convenția asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Vest, prin care s-a constituit Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO);

| (c) | Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic, prin care s-a constituit Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT); |
| --- | --- |

(c)

Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic, prin care s-a constituit Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);

| (d) | Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC); |
| --- | --- |

(d)

Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC);

| (e) | Convenția pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord, prin care s-a constituit Organizația pentru Conservarea Somonului din Atlanticul de Nord (NASCO). |
| --- | --- |

(e)

Convenția pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord, prin care s-a constituit Organizația pentru Conservarea Somonului din Atlanticul de Nord (NASCO).

(2)   Autorizația menționată la alineatul (1) se limitează la participarea la chestiunile care se aplică sau care intră în vigoare după încheierea perioadei de tranziție.

(3)   În ceea ce privește cotele de pescuit partajate cu Uniunea, autorizarea menționată la alineatele (1) și (2) trebuie să facă obiectul unei consultări prealabile a Regatului Unit cu Comisia.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 18 septembrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  
  JO L 29, 31.1.2020, p. 1.

1

(2)  
  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

2

(3)  Decizia 81/608/CEE a Consiliului din 13 iulie 1981 privind încheierea Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (JO L 227, 12.8.1981, p. 21).

3

(4)  Regulamentul (CEE) nr. 3179/78 al Consiliului din 28 decembrie 1978 privind semnarea de către Comunitatea Economică Europeană a Convenției asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Vest (JO L 378, 30.12.1978, p. 1).

4

(5)  Decizia 86/238/CEE a Consiliului din 9 iunie 1986 privind aderarea Comunității la Convenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic, modificată prin protocolul anexat la Actul Final al Conferinței miniștrilor plenipotențiari ai statelor participante la Convenție, semnat la Paris la 10 iulie 1984 (JO L 162, 18.6.1986, p. 33).

5

(6)  Decizia 95/399/CE a Consiliului din 18 septembrie 1995 privind aderarea Comunității la Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (JO L 236, 5.10.1995, p. 24).

6

(7)  Decizia 82/886/CEE a Consiliului din 13 decembrie 1982 privind încheierea Convenției pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord (NASCO) (JO L 378, 31.12.1982, p. 24).

7

(8)  
  JO L 179, 23.6.1998, p. 3.

8

(9)  
  JO L 189, 3.7.1998, p. 16.

9

---

| 21.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 305/30

---

DECIZIA (UE) 2020/1306 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 16 septembrie 2020

privind excluderea temporară a anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale având în vedere pandemia de COVID-19 (BCE/2020/44)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuţii specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 4 alineatul (1) litera (d),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (2), în special articolul 500b,

întrucât:

| (1) | Cadrul Basel III a introdus un indicator al efectului de levier simplu, transparent și care nu se bazează pe risc pentru a acționa ca o măsură credibilă suplimentară la cerințele de capital bazate pe risc. Potrivit standardului privind indicatorul efectului de levier publicat de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS) în decembrie 2017 (denumit în continuare „standardul BCBS privind indicatorul efectului de levier”), pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare, în circumstanțe macroeconomice excepționale, o jurisdicție poate, la alegerea sa, să excludă temporar rezervele deținute la bănci centrale din indicatorul de măsurare a expunerii pentru calcularea indicatorului efectului de levier. |
| --- | --- |

(1)

Cadrul Basel III a introdus un indicator al efectului de levier simplu, transparent și care nu se bazează pe risc pentru a acționa ca o măsură credibilă suplimentară la cerințele de capital bazate pe risc. Potrivit standardului privind indicatorul efectului de levier publicat de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS) în decembrie 2017 (denumit în continuare „standardul BCBS privind indicatorul efectului de levier”), pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare, în circumstanțe macroeconomice excepționale, o jurisdicție poate, la alegerea sa, să excludă temporar rezervele deținute la bănci centrale din indicatorul de măsurare a expunerii pentru calcularea indicatorului efectului de levier.

| (2) | Standardul BCBS privind indicatorul efectului de levier a fost pus în aplicare pentru prima dată în legislația Uniunii prin Regulamentul (UE) nr. 575/2013. Articolul 430 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 prevede obligația instituțiilor de a transmite autorităților competente anumite informații privind indicatorul efectului de levier și componentele acestuia, în timp ce articolul 451 din acest regulament prevede obligația instituțiilor de a publica anumite informații privind indicatorul efectului de levier și gestionarea riscului efectului de levier excesiv. |
| --- | --- |

(2)

Standardul BCBS privind indicatorul efectului de levier a fost pus în aplicare pentru prima dată în legislația Uniunii prin Regulamentul (UE) nr. 575/2013. Articolul 430 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 prevede obligația instituțiilor de a transmite autorităților competente anumite informații privind indicatorul efectului de levier și componentele acestuia, în timp ce articolul 451 din acest regulament prevede obligația instituțiilor de a publica anumite informații privind indicatorul efectului de levier și gestionarea riscului efectului de levier excesiv.

| (3) | Regulamentul (UE) nr. 575/2013 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/876 al Parlamentului European și al Consiliului (3), printre altele, pentru a reflecta revizuirile care au fost aduse standardului BCBS privind indicatorul efectului de levier astfel încât să se asigure condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru instituțiile stabilite în interiorul Uniunii, dar care operează în afara Uniunii, precum și faptul că indicatorul efectului de levier rămâne o completare eficace a cerințelor de fonduri proprii bazate pe risc. Regulamentul (UE) 2019/876 a introdus o cerință privind indicatorul efectului de levier pentru a completa sistemul de raportare și publicare a indicatorului efectului de levier. Regulamentul respectiv a introdus, de asemenea, posibilitatea excluderii temporare a anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale a unei instituții în circumstanțe excepționale și pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare. Aceste modificări ale cadrului aferent indicatorului efectului de levier, inclusiv competența discreționară de a exclude anumite expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale, vor deveni aplicabile la 28 iunie 2021. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) nr. 575/2013 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/876 al Parlamentului European și al Consiliului (3), printre altele, pentru a reflecta revizuirile care au fost aduse standardului BCBS privind indicatorul efectului de levier astfel încât să se asigure condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru instituțiile stabilite în interiorul Uniunii, dar care operează în afara Uniunii, precum și faptul că indicatorul efectului de levier rămâne o completare eficace a cerințelor de fonduri proprii bazate pe risc. Regulamentul (UE) 2019/876 a introdus o cerință privind indicatorul efectului de levier pentru a completa sistemul de raportare și publicare a indicatorului efectului de levier. Regulamentul respectiv a introdus, de asemenea, posibilitatea excluderii temporare a anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale a unei instituții în circumstanțe excepționale și pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare. Aceste modificări ale cadrului aferent indicatorului efectului de levier, inclusiv competența discreționară de a exclude anumite expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale, vor deveni aplicabile la 28 iunie 2021.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 575/2013 a fost ulterior modificat prin Regulamentul (UE) 2020/873 al Parlamentului European și al Consiliului (4), printre altele, pentru a prevedea posibilitatea de a exclude temporar anumite expuneri față de băncile centrale din calculul indicatorului de măsurare a expunerii totale a unei instituții înainte de 28 iunie 2021, și anume înainte de intrarea în vigoare a modificărilor cerinței privind indicatorul efectului de levier care au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2019/876. În special, articolul 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 permite unei instituții să excludă anumite expuneri față de banca centrală a instituției din indicatorul de măsurare a expunerii totale atunci când autoritatea competentă a instituției a stabilit, după consultarea băncii centrale relevante, și a declarat public că există circumstanțe excepționale care justifică excluderea acestora pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare. Articolul 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 se aplică de la 27 iunie 2020. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 575/2013 a fost ulterior modificat prin Regulamentul (UE) 2020/873 al Parlamentului European și al Consiliului (4), printre altele, pentru a prevedea posibilitatea de a exclude temporar anumite expuneri față de băncile centrale din calculul indicatorului de măsurare a expunerii totale a unei instituții înainte de 28 iunie 2021, și anume înainte de intrarea în vigoare a modificărilor cerinței privind indicatorul efectului de levier care au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2019/876. În special, articolul 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 permite unei instituții să excludă anumite expuneri față de banca centrală a instituției din indicatorul de măsurare a expunerii totale atunci când autoritatea competentă a instituției a stabilit, după consultarea băncii centrale relevante, și a declarat public că există circumstanțe excepționale care justifică excluderea acestora pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare. Articolul 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 se aplică de la 27 iunie 2020.

| (5) | Deși piețele financiare s-au stabilizat începând cu aprilie 2020, condițiile de finanțare din zona euro sunt mai stricte decât la începutul anului din cauza randamentelor mai mari ale obligațiunilor și a cotațiilor mai mici ale acțiunilor. Situația cauzată de pandemia de coronavirus (COVID-19) și, prin urmare, nevoia de a atinge și a menține în continuare un nivel ridicat de acomodare a politicii monetare, precum și fragilitatea și vulnerabilitățile economiilor din zona euro și ale canalului de transmisie a politicii monetare prin intermediul băncilor justifică punctul de vedere al Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (BCE) potrivit căruia există circumstanțe excepționale care justifică excluderea temporară, până la 27 iunie 2021, a anumitor expuneri față de băncile centrale din Eurosistem din indicatorul de măsurare a expunerii totale a instituțiilor pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare în sensul articolului 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(5)

Deși piețele financiare s-au stabilizat începând cu aprilie 2020, condițiile de finanțare din zona euro sunt mai stricte decât la începutul anului din cauza randamentelor mai mari ale obligațiunilor și a cotațiilor mai mici ale acțiunilor. Situația cauzată de pandemia de coronavirus (COVID-19) și, prin urmare, nevoia de a atinge și a menține în continuare un nivel ridicat de acomodare a politicii monetare, precum și fragilitatea și vulnerabilitățile economiilor din zona euro și ale canalului de transmisie a politicii monetare prin intermediul băncilor justifică punctul de vedere al Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (BCE) potrivit căruia există circumstanțe excepționale care justifică excluderea temporară, până la 27 iunie 2021, a anumitor expuneri față de băncile centrale din Eurosistem din indicatorul de măsurare a expunerii totale a instituțiilor pentru a facilita punerea în aplicare a politicilor monetare în sensul articolului 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

| (6) | Expunerile care pot fi excluse cuprind monede și bancnote care constituie moneda legală în jurisdicția băncii centrale și active care reprezintă creanțe față de banca centrală, inclusiv rezerve deținute la banca centrală, în măsura în care aceste expuneri sunt relevante pentru transmiterea politicii monetare și, prin urmare, pentru punerea în aplicare a acesteia. Aceste expuneri includ depozitele deținute în facilitatea de depozit și soldurile deținute în conturile de rezerve deschise în cadrul Eurosistemului, inclusiv fondurile deținute pentru a îndeplini cerințele privind rezervele minime obligatorii. Expunerile care reprezintă creanțe față de banca centrală care nu au legătură cu punerea în aplicare a politicii monetare nu ar trebui să fie excluse din indicatorul de măsurare a expunerii totale. |
| --- | --- |

(6)

Expunerile care pot fi excluse cuprind monede și bancnote care constituie moneda legală în jurisdicția băncii centrale și active care reprezintă creanțe față de banca centrală, inclusiv rezerve deținute la banca centrală, în măsura în care aceste expuneri sunt relevante pentru transmiterea politicii monetare și, prin urmare, pentru punerea în aplicare a acesteia. Aceste expuneri includ depozitele deținute în facilitatea de depozit și soldurile deținute în conturile de rezerve deschise în cadrul Eurosistemului, inclusiv fondurile deținute pentru a îndeplini cerințele privind rezervele minime obligatorii. Expunerile care reprezintă creanțe față de banca centrală care nu au legătură cu punerea în aplicare a politicii monetare nu ar trebui să fie excluse din indicatorul de măsurare a expunerii totale.

| (7) | Se preconizează că excluderea, în temeiul articolului 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, a anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale ar veni în sprijinul instituțiilor de credit în ceea ce privește îndeplinirea în continuare a rolului acestora în finanțarea economiei reale, păstrând, în același timp, elementele-cheie ale cadrului de reglementare prudențial. Excluderea poate reduce eventualele constrângeri legate de introducerea unei noi cerințe privind fondurile proprii și pasivele eligibile care a fost pusă în aplicare în Uniune sub forma unei modificări aduse Regulamentului (UE) nr. 575/2013 prin Regulamentul (UE) 2019/876 pentru a reflecta standardul privind capacitatea totală de absorbție a pierderilor, aplicabilă de la 28 iunie 2019. În plus, deși indicatorul efectului de levier nu se va aplica până la 28 iunie 2021, din perspectiva comunicării clare a informațiilor financiare, excluderea anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale ar putea fi benefică până la momentul respectiv. În special, instituțiile ar fi în măsură să facă public indicatorul efectului de levier, atât cu, cât și fără impactul expunerilor excluse. Aceste informații ar putea fi utile participanților la piața financiară pentru a evalua posibilii viitori indicatori ai efectului de levier ai instituțiilor după aplicarea indicatorului efectului de levier de la 28 iunie 2021. |
| --- | --- |

(7)

Se preconizează că excluderea, în temeiul articolului 500b din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, a anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale ar veni în sprijinul instituțiilor de credit în ceea ce privește îndeplinirea în continuare a rolului acestora în finanțarea economiei reale, păstrând, în același timp, elementele-cheie ale cadrului de reglementare prudențial. Excluderea poate reduce eventualele constrângeri legate de introducerea unei noi cerințe privind fondurile proprii și pasivele eligibile care a fost pusă în aplicare în Uniune sub forma unei modificări aduse Regulamentului (UE) nr. 575/2013 prin Regulamentul (UE) 2019/876 pentru a reflecta standardul privind capacitatea totală de absorbție a pierderilor, aplicabilă de la 28 iunie 2019. În plus, deși indicatorul efectului de levier nu se va aplica până la 28 iunie 2021, din perspectiva comunicării clare a informațiilor financiare, excluderea anumitor expuneri față de băncile centrale din indicatorul de măsurare a expunerii totale ar putea fi benefică până la momentul respectiv. În special, instituțiile ar fi în măsură să facă public indicatorul efectului de levier, atât cu, cât și fără impactul expunerilor excluse. Aceste informații ar putea fi utile participanților la piața financiară pentru a evalua posibilii viitori indicatori ai efectului de levier ai instituțiilor după aplicarea indicatorului efectului de levier de la 28 iunie 2021.

| (8) | BCE, în temeiul atribuțiilor sale în materie de politică monetară, a fost consultată în conformitate cu articolul 500b alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește stabilirea circumstanțelor excepționale care justifică excluderea în temeiul articolului 500b alineatul (1) din acest regulament (5), |
| --- | --- |

(8)

BCE, în temeiul atribuțiilor sale în materie de politică monetară, a fost consultată în conformitate cu articolul 500b alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește stabilirea circumstanțelor excepționale care justifică excluderea în temeiul articolului 500b alineatul (1) din acest regulament (5),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

Termenii utilizați în prezenta decizie au același sens ca termenii definiți în Regulamentul (UE) nr. 575/2013, aplicându-se totodată următoarele definiții:

| 1. | „Eurosistem” înseamnă „Eurosistem” în sensul Orientării (UE) 2015/510 a Băncii Centrale Europene (BCE/2014/60) (6); |
| --- | --- |

1.

„Eurosistem” înseamnă „Eurosistem” în sensul Orientării (UE) 2015/510 a Băncii Centrale Europene (BCE/2014/60) (6);

6

| 2. | „facilitate de depozit” înseamnă o facilitate de depozit în sensul Orientării (UE) 2015/510 (BCE/2014/60); |
| --- | --- |

2.

„facilitate de depozit” înseamnă o facilitate de depozit în sensul Orientării (UE) 2015/510 (BCE/2014/60);

| 3. | „cont de rezervă” înseamnă un cont de rezervă în sensul Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene (BCE/2003/9) (7); |
| --- | --- |

3.

„cont de rezervă” înseamnă un cont de rezervă în sensul Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene (BCE/2003/9) (7);

7

| 4. | „cerințe privind rezervele minime obligatorii” înseamnă cerințele privind rezervele minime obligatorii calculate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9); |
| --- | --- |

4.

„cerințe privind rezervele minime obligatorii” înseamnă cerințele privind rezervele minime obligatorii calculate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9);

| 5. | „entitate supravegheată semnificativă dintr-un stat membru din zona euro” înseamnă o entitate supravegheată semnificativă dintr-un stat membru din zona euro în sensul Regulamentului (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (8). |
| --- | --- |

5.

„entitate supravegheată semnificativă dintr-un stat membru din zona euro” înseamnă o entitate supravegheată semnificativă dintr-un stat membru din zona euro în sensul Regulamentului (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (8).

8

Articolul 2

Stabilirea existenței circumstanțelor excepționale

(1)   În sensul articolului 500b alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, BCE a stabilit că, sub rezerva alineatelor (2) și (3), există circumstanțe excepționale care justifică excluderea expunerilor față de băncile centrale, enumerate la articolul 500b alineatul (1) literele (a) și (b) din acest regulament, din indicatorul de măsurare a expunerii totale, în scopul facilitării punerii în aplicare a politicilor monetare.

(2)   În ceea ce privește expunerile enumerate la articolul 500b alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, stabilirea existenței circumstanțelor excepționale de la alineatul (1) se aplică expunerilor față de băncile centrale din Eurosistem care se referă la depozitele deținute în facilitatea de depozit sau la soldurile deținute în conturile de rezerve, inclusiv fondurile deținute pentru a îndeplini cerințele privind rezervele minime obligatorii.

(3)   Stabilirea existenței circumstanțelor excepționale se aplică în legătură cu oricare instituție care este o entitate supravegheată semnificativă într-un stat membru din zona euro.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a cincea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 16 septembrie 2020.

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  
  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

1

(2)  
  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2019/876 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește indicatorul efectului de levier, indicatorul de finanțare stabilă netă, cerințele privind fondurile proprii și pasivele eligibile, riscul de credit al contrapărții, riscul de piață, expunerile față de contrapărți centrale, expunerile față de organisme de plasament colectiv, expunerile mari și cerințele referitoare la raportare și la publicarea informațiilor, și a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 150, 7.6.2019, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2020/873 al Parlamentului European și a Consiliului din 24 iunie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 575/2013 și (UE) 2019/876 în ceea ce privește anumite ajustări ca răspuns la pandemia de COVID-19 (JO L 204, 26.6.2020, p. 4).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Orientarea (UE) 2015/510 a Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2014 privind punerea în aplicare a cadrului de politică monetară a Eurosistemului (BCE/2014/60) (JO L 91, 2.4.2015, p. 3).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene din 12 septembrie 2003 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2003/9) (JO L 250, 2.10.2003, p. 10).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (JO L 141, 14.5.2014, p. 1).

8

---

RECOMANDĂRI

| 21.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 305/33

---

RECOMANDAREA (UE) 2020/1307 A COMISIEI

din 18 septembrie 2020

privind un set comun de instrumente al Uniunii pentru reducerea costului instalării rețelelor de foarte mare capacitate și asigurarea accesului în timp util și ușor pentru investiții la spectrul de frecvențe radio 5G, cu scopul de a încuraja conectivitatea în sprijinul redresării economice a Uniunii după criza provocată de pandemia de COVID-19

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că, pentru cetățenii și întreprinderile din Uniune, conectivitatea este esențială. Rețelele de comunicații electronice, în special rețelele de foarte mare capacitate, au jucat un rol esențial în răspunsul la criză, permițând munca și învățământul, asistența medicală, comunicarea personală și divertismentul la distanță. Cazurile de utilizare intensivă a comunicațiilor în bandă largă în domenii precum sănătatea, educația, transportul, logistica și mass-media, care pot juca un rol-cheie în redresarea economică a Europei, se bazează pe conectivitatea la scară largă cu viteze de 1 gigabit. În general, conectivitatea fixă și pe suport radio contribuie în mod semnificativ la furnizarea de servicii accesibile și cu prețuri rezonabile și la reducerea decalajului digital. Acestea oferă un mijloc important de a informa publicul, de a ajuta autoritățile publice competente să limiteze răspândirea virusului și de a permite organizațiilor de asistență medicală să facă schimb de date și să furnizeze servicii la distanță. |
| --- | --- |

(1)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că, pentru cetățenii și întreprinderile din Uniune, conectivitatea este esențială. Rețelele de comunicații electronice, în special rețelele de foarte mare capacitate, au jucat un rol esențial în răspunsul la criză, permițând munca și învățământul, asistența medicală, comunicarea personală și divertismentul la distanță. Cazurile de utilizare intensivă a comunicațiilor în bandă largă în domenii precum sănătatea, educația, transportul, logistica și mass-media, care pot juca un rol-cheie în redresarea economică a Europei, se bazează pe conectivitatea la scară largă cu viteze de 1 gigabit. În general, conectivitatea fixă și pe suport radio contribuie în mod semnificativ la furnizarea de servicii accesibile și cu prețuri rezonabile și la reducerea decalajului digital. Acestea oferă un mijloc important de a informa publicul, de a ajuta autoritățile publice competente să limiteze răspândirea virusului și de a permite organizațiilor de asistență medicală să facă schimb de date și să furnizeze servicii la distanță.

| (2) | Pandemia a schimbat perspectiva economică pentru anii următori. Sunt necesare mai mult ca oricând investiții și reforme pentru a asigura convergența și o redresare economică echilibrată, orientată spre viitor și durabilă. Investițiile în prioritățile comune ale Uniunii, în special în domeniul politicilor verzi, digitale și sociale, vor îmbunătăți reziliența Uniunii și vor contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea durabilă, modernizând, totodată, economiile statelor membre. Prin urmare, statele membre ar trebui să exploateze pe deplin potențialul mecanismului de redresare și reziliență propus, efectuând cheltuieli publice eficiente și creând cele mai bune condiții pentru investițiile private. Prezenta recomandare furnizează în acest scop orientări statelor membre care își elaborează în prezent propunerile de redresare și planurile de reziliență. Aceasta indică modul în care statele membre pot introduce măsuri simple și realiste de asignare, în condiții favorabile investițiilor, a spectrului de frecvențe radio pentru rețelele de a cincea generație (5G), precum și modul în care acestea pot facilita instalarea rețelelor fixe și pe suport radio de foarte mare capacitate, de exemplu, prin înlăturarea obstacolelor administrative inutile și optimizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor. |
| --- | --- |

(2)

Pandemia a schimbat perspectiva economică pentru anii următori. Sunt necesare mai mult ca oricând investiții și reforme pentru a asigura convergența și o redresare economică echilibrată, orientată spre viitor și durabilă. Investițiile în prioritățile comune ale Uniunii, în special în domeniul politicilor verzi, digitale și sociale, vor îmbunătăți reziliența Uniunii și vor contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea durabilă, modernizând, totodată, economiile statelor membre. Prin urmare, statele membre ar trebui să exploateze pe deplin potențialul mecanismului de redresare și reziliență propus, efectuând cheltuieli publice eficiente și creând cele mai bune condiții pentru investițiile private. Prezenta recomandare furnizează în acest scop orientări statelor membre care își elaborează în prezent propunerile de redresare și planurile de reziliență. Aceasta indică modul în care statele membre pot introduce măsuri simple și realiste de asignare, în condiții favorabile investițiilor, a spectrului de frecvențe radio pentru rețelele de a cincea generație (5G), precum și modul în care acestea pot facilita instalarea rețelelor fixe și pe suport radio de foarte mare capacitate, de exemplu, prin înlăturarea obstacolelor administrative inutile și optimizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor.

| (3) | În acest context socioeconomic, este necesar să se elaboreze o abordare comună a Uniunii, un „set de instrumente”, pe baza celor mai bune practici. Scopul este acela de a stimula instalarea în timp util a rețelelor de foarte mare capacitate, inclusiv a rețelelor de fibră optică și a rețelelor pe suport radio de generație următoare. O astfel de abordare ar susține procesele și aplicațiile digitale emergente și viitoare și ar contribui în mod direct la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, în cadrul redresării economice a Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

În acest context socioeconomic, este necesar să se elaboreze o abordare comună a Uniunii, un „set de instrumente”, pe baza celor mai bune practici. Scopul este acela de a stimula instalarea în timp util a rețelelor de foarte mare capacitate, inclusiv a rețelelor de fibră optică și a rețelelor pe suport radio de generație următoare. O astfel de abordare ar susține procesele și aplicațiile digitale emergente și viitoare și ar contribui în mod direct la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, în cadrul redresării economice a Uniunii.

| (4) | Concluziile Consiliului din 9 iunie 2020 (1)privind conturarea viitorului digital al Europei subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat necesitatea unei conectivități rapide și omniprezente. Această situație impune statelor membre să elaboreze, în strânsă cooperare cu Comisia, un set de bune practici pentru reducerea costurilor de instalare a rețelelor și facilitarea introducerii a infrastructurilor de foarte mare capacitate, inclusiv a rețelelor de fibră optică și a rețelelor 5G. |
| --- | --- |

(4)

Concluziile Consiliului din 9 iunie 2020 (1)privind conturarea viitorului digital al Europei subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat necesitatea unei conectivități rapide și omniprezente. Această situație impune statelor membre să elaboreze, în strânsă cooperare cu Comisia, un set de bune practici pentru reducerea costurilor de instalare a rețelelor și facilitarea introducerii a infrastructurilor de foarte mare capacitate, inclusiv a rețelelor de fibră optică și a rețelelor 5G.

| (5) | Rețelele mobile 5G vor asigura conectivitate de foarte mare capacitate utilizatorilor de dispozitive mobile. Aceste rețele vor juca un rol vital în crearea bazelor pentru transformarea digitală și transformarea verde în domenii precum transporturile, energia, industria producătoare, sănătatea, agricultura și mass-media.Pentru succesul unui număr de cazuri de utilizare a rețelelor 5G e necesară continuitatea serviciului pe un teritoriu întins, inclusiv dincolo de frontierele naționale. Prin urmare, este important ca statele membre să ia măsurile adecvate pentru a promova instalarea rețelelor 5G pe întregul lor teritoriu, inclusiv în regiunile rurale și în cele îndepărtate, și să coopereze unele cu altele pentru instalarea acestor rețele în zonele transfrontaliere. |
| --- | --- |

(5)

Rețelele mobile 5G vor asigura conectivitate de foarte mare capacitate utilizatorilor de dispozitive mobile. Aceste rețele vor juca un rol vital în crearea bazelor pentru transformarea digitală și transformarea verde în domenii precum transporturile, energia, industria producătoare, sănătatea, agricultura și mass-media.Pentru succesul unui număr de cazuri de utilizare a rețelelor 5G e necesară continuitatea serviciului pe un teritoriu întins, inclusiv dincolo de frontierele naționale. Prin urmare, este important ca statele membre să ia măsurile adecvate pentru a promova instalarea rețelelor 5G pe întregul lor teritoriu, inclusiv în regiunile rurale și în cele îndepărtate, și să coopereze unele cu altele pentru instalarea acestor rețele în zonele transfrontaliere.

| (6) | Acțiunile legate de spectru care fac obiectul prezentei recomandări pot susține elaborarea viitorului plan de acțiune actualizat al Comisiei privind 5G și 6G pentru Europa, anunțat în comunicarea Comisiei intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (2). Acest plan actualizat evaluează progresele înregistrate, abordează actualele deficiențe de instalare a rețelei și stabilește un nou nivel de ambiție pentru viitoarea instalare a rețelelor 5G în întreaga UE, astfel încât să se asigure valorificarea întregului potențial al conectivității 5G de a contribui la îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale UE privind transformarea digitală a economiei. |
| --- | --- |

(6)

Acțiunile legate de spectru care fac obiectul prezentei recomandări pot susține elaborarea viitorului plan de acțiune actualizat al Comisiei privind 5G și 6G pentru Europa, anunțat în comunicarea Comisiei intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (2). Acest plan actualizat evaluează progresele înregistrate, abordează actualele deficiențe de instalare a rețelei și stabilește un nou nivel de ambiție pentru viitoarea instalare a rețelelor 5G în întreaga UE, astfel încât să se asigure valorificarea întregului potențial al conectivității 5G de a contribui la îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale UE privind transformarea digitală a economiei.

| (7) | Directiva 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) („Directiva privind reducerea costurilor benzii largi”) are scopul de a facilita și a stimula introducerea rețelelor de comunicații electronice de mare viteză. În raportul său referitor la punerea în aplicare a Directivei privind reducerea costurilor benzii largi (4), Comisia a identificat o serie de probleme de eficacitate ale acesteia, inclusiv faptul că unele măsuri opționale nu sunt utilizate la potențialul lor maxim de către statele membre. Ca răspuns la aceste constatări, prezenta recomandare ar trebui să propună măsuri care să stimuleze instalarea în timp util a rețelelor sustenabile de comunicații electronice de foarte mare capacitate, inclusiv a rețelelor 5G. |
| --- | --- |

(7)

Directiva 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) („Directiva privind reducerea costurilor benzii largi”) are scopul de a facilita și a stimula introducerea rețelelor de comunicații electronice de mare viteză. În raportul său referitor la punerea în aplicare a Directivei privind reducerea costurilor benzii largi (4), Comisia a identificat o serie de probleme de eficacitate ale acesteia, inclusiv faptul că unele măsuri opționale nu sunt utilizate la potențialul lor maxim de către statele membre. Ca răspuns la aceste constatări, prezenta recomandare ar trebui să propună măsuri care să stimuleze instalarea în timp util a rețelelor sustenabile de comunicații electronice de foarte mare capacitate, inclusiv a rețelelor 5G.

| (8) | Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului (5), care trebuie transpusă de statele membre și aplicată începând cu 21 decembrie 2020, promovează conectivitatea și accesul la rețelele de foarte mare capacitate, încurajând utilizarea acestora de către toți cetățenii și toate întreprinderile din Uniune. Prezenta recomandare are scopul de a contribui la realizarea acestui obiectiv și, prin urmare, se axează pe instalarea rețelelor de foarte mare capacitate. |
| --- | --- |

(8)

Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului (5), care trebuie transpusă de statele membre și aplicată începând cu 21 decembrie 2020, promovează conectivitatea și accesul la rețelele de foarte mare capacitate, încurajând utilizarea acestora de către toți cetățenii și toate întreprinderile din Uniune. Prezenta recomandare are scopul de a contribui la realizarea acestui obiectiv și, prin urmare, se axează pe instalarea rețelelor de foarte mare capacitate.

| (9) | Statele membre ar trebui să coopereze între ele și cu Comisia pentru a elabora de urgență un set de instrumente care să conțină cele mai bune practici pentru aplicarea Directivei privind reducerea costurilor benzii largi, bazându-se pe cerințele minime ale acesteia, și să aducă îmbunătățiri în următoarele domenii: (i) optimizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, în contextul eforturilor mai ample de îmbunătățire a eficienței și transparenței administrațiilor publice și pentru a contribui la facilitarea activităților economice; (ii) creșterea transparenței și consolidarea punctului de informare unic, (iii) extinderea dreptului de acces la infrastructura fizică existentă, controlată de organisme din sectorul public și (iv) îmbunătățirea mecanismului de soluționare a litigiilor. În plus, statele membre ar trebui să identifice măsurile care contribuie la reducerea impactului rețelelor de comunicații electronice asupra mediului și asigură sustenabilitatea acestora. |
| --- | --- |

(9)

Statele membre ar trebui să coopereze între ele și cu Comisia pentru a elabora de urgență un set de instrumente care să conțină cele mai bune practici pentru aplicarea Directivei privind reducerea costurilor benzii largi, bazându-se pe cerințele minime ale acesteia, și să aducă îmbunătățiri în următoarele domenii: (i) optimizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, în contextul eforturilor mai ample de îmbunătățire a eficienței și transparenței administrațiilor publice și pentru a contribui la facilitarea activităților economice; (ii) creșterea transparenței și consolidarea punctului de informare unic, (iii) extinderea dreptului de acces la infrastructura fizică existentă, controlată de organisme din sectorul public și (iv) îmbunătățirea mecanismului de soluționare a litigiilor. În plus, statele membre ar trebui să identifice măsurile care contribuie la reducerea impactului rețelelor de comunicații electronice asupra mediului și asigură sustenabilitatea acestora.

| (10) | În temeiul articolului 7 din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi, statele membre trebuie să se asigure că autoritățile competente iau în termen de patru luni deciziile asupra autorizațiilor pentru lucrările de construcții civile necesare în vederea instalării unor elemente ale rețelelor de comunicații electronice de mare viteză, acest termen putând fi prelungit în mod excepțional în cazuri justificate corespunzător sau pentru a respecta alte termene sau obligații prevăzute în legislația națională pentru buna desfășurare a procedurii. Pentru a evita aplicarea în Uniune a unor practici inconsecvente, statele membre ar trebui, prin urmare, să urmărească facilitarea respectării termenului de patru luni pentru acordarea sau refuzarea autorizațiilor necesare și ar trebui, de asemenea, să identifice împreună cele mai bune practici care optimizează în măsură și mai mare procedurile de acordare a autorizațiilor, cum ar fi aprobarea tacită și procedurile de autorizare simplificate. |
| --- | --- |

(10)

În temeiul articolului 7 din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi, statele membre trebuie să se asigure că autoritățile competente iau în termen de patru luni deciziile asupra autorizațiilor pentru lucrările de construcții civile necesare în vederea instalării unor elemente ale rețelelor de comunicații electronice de mare viteză, acest termen putând fi prelungit în mod excepțional în cazuri justificate corespunzător sau pentru a respecta alte termene sau obligații prevăzute în legislația națională pentru buna desfășurare a procedurii. Pentru a evita aplicarea în Uniune a unor practici inconsecvente, statele membre ar trebui, prin urmare, să urmărească facilitarea respectării termenului de patru luni pentru acordarea sau refuzarea autorizațiilor necesare și ar trebui, de asemenea, să identifice împreună cele mai bune practici care optimizează în măsură și mai mare procedurile de acordare a autorizațiilor, cum ar fi aprobarea tacită și procedurile de autorizare simplificate.

| (11) | Pentru anumite tipuri de instalare a rețelelor, unele state membre au instituit proceduri de autorizare simplificate, ca o modalitate de reducere semnificativă a sarcinii administrative, atât pentru operatori, cât și pentru administrațiile naționale. Statele membre ar trebui să aibă în vedere utilizarea unor proceduri simplificate de acordare a autorizațiilor sau scutirile de autorizații care depășesc dispozițiile articolului 57 din Codul european al comunicațiilor electronice, precum și definirea scenariilor de instalare a rețelelor care ar beneficia de acestea (de exemplu, instalările provizorii necesare pentru a asigura continuitatea serviciilor de comunicații electronice sau modernizările simple ale rețelelor existente, inclusiv trecerea la 5G a stațiilor de bază mobile existente). |
| --- | --- |

(11)

Pentru anumite tipuri de instalare a rețelelor, unele state membre au instituit proceduri de autorizare simplificate, ca o modalitate de reducere semnificativă a sarcinii administrative, atât pentru operatori, cât și pentru administrațiile naționale. Statele membre ar trebui să aibă în vedere utilizarea unor proceduri simplificate de acordare a autorizațiilor sau scutirile de autorizații care depășesc dispozițiile articolului 57 din Codul european al comunicațiilor electronice, precum și definirea scenariilor de instalare a rețelelor care ar beneficia de acestea (de exemplu, instalările provizorii necesare pentru a asigura continuitatea serviciilor de comunicații electronice sau modernizările simple ale rețelelor existente, inclusiv trecerea la 5G a stațiilor de bază mobile existente).

| (12) | Pentru a reduce sarcina administrativă și a optimiza procedurile de acordare a autorizațiilor, ar trebui facilitată utilizarea procedurilor electronice și ar trebui extins rolul punctului de informare unic. În acest scop, statele membre ar trebui să reflecteze asupra modului în care punctul de informare unic ar putea deveni un punct unic eficace de acces pentru depunerea cererilor electronice de autorizare la toate nivelurile administrative. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a reduce sarcina administrativă și a optimiza procedurile de acordare a autorizațiilor, ar trebui facilitată utilizarea procedurilor electronice și ar trebui extins rolul punctului de informare unic. În acest scop, statele membre ar trebui să reflecteze asupra modului în care punctul de informare unic ar putea deveni un punct unic eficace de acces pentru depunerea cererilor electronice de autorizare la toate nivelurile administrative.

| (13) | O abordare integrată a eliberării autorizațiilor sub responsabilitatea punctului de informare unic ar aduce, ca măsură suplimentară, o valoare adăugată semnificativă. Aceasta ar putea funcționa printr-o procedură integral coordonată în cazurile în care sunt implicate mai multe autorități competente. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a acorda punctului de informare unic un rol activ în coordonarea și monitorizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor de către diferitele autorități competente și în asigurarea schimbului adecvat de informații relevante. |
| --- | --- |

(13)

O abordare integrată a eliberării autorizațiilor sub responsabilitatea punctului de informare unic ar aduce, ca măsură suplimentară, o valoare adăugată semnificativă. Aceasta ar putea funcționa printr-o procedură integral coordonată în cazurile în care sunt implicate mai multe autorități competente. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a acorda punctului de informare unic un rol activ în coordonarea și monitorizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor de către diferitele autorități competente și în asigurarea schimbului adecvat de informații relevante.

| (14) | Pentru a evita întârzierile nedorite, procedurile de acordare a autorizațiilor și a drepturilor de trecere, inclusiv pe rutele de comunicații (de exemplu drumuri, căi ferate), în temeiul articolului 43 din Codul european al comunicațiilor electronice, ar trebui efectuate în paralel. Statele membre ar trebui să analizeze posibilitatea de a acorda drepturi de trecere cât mai rapid posibil și, în orice caz, în limita termenului maxim de patru luni pentru acordarea autorizațiilor, aliniind astfel această procedură cu dispozițiile articolului 7 alineatul (3) din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a evita întârzierile nedorite, procedurile de acordare a autorizațiilor și a drepturilor de trecere, inclusiv pe rutele de comunicații (de exemplu drumuri, căi ferate), în temeiul articolului 43 din Codul european al comunicațiilor electronice, ar trebui efectuate în paralel. Statele membre ar trebui să analizeze posibilitatea de a acorda drepturi de trecere cât mai rapid posibil și, în orice caz, în limita termenului maxim de patru luni pentru acordarea autorizațiilor, aliniind astfel această procedură cu dispozițiile articolului 7 alineatul (3) din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi.

| (15) | Având în vedere numărul din ce în ce mai mare de autorizații de instalare a rețelelor de comunicații electronice și caracterul lor predominant local, taxele pentru autorizațiile pentru lucrări de construcții civile pot varia în mod semnificativ de la un stat membru la altul și pe teritoriul aceluiași stat membru. Acestea pot reprezenta, de asemenea, o parte semnificativă a costului de instalare, în special în regiunile rurale și în cele îndepărtate, în care costul instalării per utilizator este cel mai ridicat. Prin urmare, ar fi foarte util ca statele membre să facă schimb și să convină asupra modalităților de a menține costurile de acordare a autorizațiilor la un nivel care să nu descurajeze investițiile, luând în considerare multitudinea de autorizații care sunt deseori necesare. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere numărul din ce în ce mai mare de autorizații de instalare a rețelelor de comunicații electronice și caracterul lor predominant local, taxele pentru autorizațiile pentru lucrări de construcții civile pot varia în mod semnificativ de la un stat membru la altul și pe teritoriul aceluiași stat membru. Acestea pot reprezenta, de asemenea, o parte semnificativă a costului de instalare, în special în regiunile rurale și în cele îndepărtate, în care costul instalării per utilizator este cel mai ridicat. Prin urmare, ar fi foarte util ca statele membre să facă schimb și să convină asupra modalităților de a menține costurile de acordare a autorizațiilor la un nivel care să nu descurajeze investițiile, luând în considerare multitudinea de autorizații care sunt deseori necesare.

| (16) | Accesul la informații complete, exacte și actualizate este o condiție prealabilă pentru a asigura utilizarea eficientă a infrastructurii fizice existente și coordonarea adecvată a lucrărilor de construcții civile. Rolul punctului de informare unic este esențial în acest sens. Îmbunătățirea transparenței infrastructurii existente și a lucrărilor de construcții civile planificate reprezintă un pas preliminar esențial pentru a permite accesul la infrastructura existentă și pentru a îmbunătăți coordonarea lucrărilor de construcții civile, care, la rândul lor, generează beneficii suplimentare pentru mediu și persoane fizice. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie încurajate să aibă în vedere alimentarea punctului de informare unic cu toate informațiile privind infrastructura fizică disponibile într-o anumită zonă, din diferite surse, și să contribuie la furnizarea de informații georeferențiale. |
| --- | --- |

(16)

Accesul la informații complete, exacte și actualizate este o condiție prealabilă pentru a asigura utilizarea eficientă a infrastructurii fizice existente și coordonarea adecvată a lucrărilor de construcții civile. Rolul punctului de informare unic este esențial în acest sens. Îmbunătățirea transparenței infrastructurii existente și a lucrărilor de construcții civile planificate reprezintă un pas preliminar esențial pentru a permite accesul la infrastructura existentă și pentru a îmbunătăți coordonarea lucrărilor de construcții civile, care, la rândul lor, generează beneficii suplimentare pentru mediu și persoane fizice. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie încurajate să aibă în vedere alimentarea punctului de informare unic cu toate informațiile privind infrastructura fizică disponibile într-o anumită zonă, din diferite surse, și să contribuie la furnizarea de informații georeferențiale.

| (17) | Statele membre ar trebui să fie încurajate să exploreze mijloace de îmbunătățire a transparenței în ceea ce privește infrastructura fizică existentă prin creșterea cantității și a calității informațiilor disponibile prin intermediul punctului de informare unic. Acestea includ informațiile care sunt furnizate bilateral între operatori, în temeiul articolului 4 alineatul (2) și al articolului 4 alineatul (4) din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi, la cerere, sau care se referă la infrastructura fizică controlată de organisme din sectorul public. |
| --- | --- |

(17)

Statele membre ar trebui să fie încurajate să exploreze mijloace de îmbunătățire a transparenței în ceea ce privește infrastructura fizică existentă prin creșterea cantității și a calității informațiilor disponibile prin intermediul punctului de informare unic. Acestea includ informațiile care sunt furnizate bilateral între operatori, în temeiul articolului 4 alineatul (2) și al articolului 4 alineatul (4) din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi, la cerere, sau care se referă la infrastructura fizică controlată de organisme din sectorul public.

| (18) | În plus față de cerințele Directivei privind reducerea costurilor benzii largi privind accesul la infrastructura fizică existentă, instalarea rețelelor de foarte mare capacitate poate fi facilitată în continuare permițând operatorilor să obțină accesul la infrastructura fizică relevantă controlată de organismele din sectorul public, în condiții similare celor stabilite la articolul 3 din directiva respectivă. O astfel de infrastructură fizică ar include clădirile, în special acoperișurile, și mobilierul stradal, cum ar fi stâlpii pentru iluminarea stradală, semnele de circulație, semafoarele, panourile, stațiile de autobuz și de tramvai și stațiile de metrou. |
| --- | --- |

(18)

În plus față de cerințele Directivei privind reducerea costurilor benzii largi privind accesul la infrastructura fizică existentă, instalarea rețelelor de foarte mare capacitate poate fi facilitată în continuare permițând operatorilor să obțină accesul la infrastructura fizică relevantă controlată de organismele din sectorul public, în condiții similare celor stabilite la articolul 3 din directiva respectivă. O astfel de infrastructură fizică ar include clădirile, în special acoperișurile, și mobilierul stradal, cum ar fi stâlpii pentru iluminarea stradală, semnele de circulație, semafoarele, panourile, stațiile de autobuz și de tramvai și stațiile de metrou.

| (19) | Directiva privind reducerea costurilor benzii largi prevede recurgerea la proceduri de soluționare a litigiilor în cazul în care negocierile legate de accesul la infrastructuri eșuează. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a identifica împreună cele mai bune practici în vederea unor mecanisme eficace și eficiente de soluționare a litigiilor și a bunei funcționări a organismelor de soluționare a litigiilor din întreaga Uniune. Din motive de transparență, aceste practici ar trebui să includă publicarea în timp util a deciziilor organismelor de soluționare a litigiilor. |
| --- | --- |

(19)

Directiva privind reducerea costurilor benzii largi prevede recurgerea la proceduri de soluționare a litigiilor în cazul în care negocierile legate de accesul la infrastructuri eșuează. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a identifica împreună cele mai bune practici în vederea unor mecanisme eficace și eficiente de soluționare a litigiilor și a bunei funcționări a organismelor de soluționare a litigiilor din întreaga Uniune. Din motive de transparență, aceste practici ar trebui să includă publicarea în timp util a deciziilor organismelor de soluționare a litigiilor.

| (20) | Amprenta de mediu a sectorului comunicațiilor electronice este în creștere și este esențial să se ia în considerare toate mijloacele posibile de combatere a acestei tendințe. Stimulentele de instalare a rețelelor cu o amprentă de carbon redusă, de exemplu, pot contribui la sustenabilitatea sectorului, precum și la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea. Statele membre sunt invitate, în strânsă cooperare cu Comisia, să identifice și să promoveze astfel de stimulente, care ar putea include proceduri rapide de acordare a autorizațiilor sau reduceri ale taxelor de acordare a autorizațiilor și de acces pentru rețelele care îndeplinesc anumite criterii de mediu. |
| --- | --- |

(20)

Amprenta de mediu a sectorului comunicațiilor electronice este în creștere și este esențial să se ia în considerare toate mijloacele posibile de combatere a acestei tendințe. Stimulentele de instalare a rețelelor cu o amprentă de carbon redusă, de exemplu, pot contribui la sustenabilitatea sectorului, precum și la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea. Statele membre sunt invitate, în strânsă cooperare cu Comisia, să identifice și să promoveze astfel de stimulente, care ar putea include proceduri rapide de acordare a autorizațiilor sau reduceri ale taxelor de acordare a autorizațiilor și de acces pentru rețelele care îndeplinesc anumite criterii de mediu.

| (21) | Pentru a evita întârzierea nejustificată a proceselor de autorizare a utilizării spectrului de frecvențe radio și de instalare a rețelelor de comunicații fără fir, statele membre ar trebui să facă schimb de bune practici cu privire la modul de luare în considerare a rezultatelor evaluării de mediu, atunci când acest lucru este necesar, și în special atunci când autoritățile pregătesc cadrul pentru aprobarea dezvoltării viitoare a proiectelor, respectând pe deplin legislația Uniunii, în special Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) („Directiva privind evaluarea strategică de mediu”), Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) („Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului”) și Directiva 92/43/CEE a Consiliului (8) („Directiva privind habitatele”). Evaluarea de mediu ar trebui să aibă loc în etapa în care efectele asupra mediului pot fi identificate și evaluate. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a evita întârzierea nejustificată a proceselor de autorizare a utilizării spectrului de frecvențe radio și de instalare a rețelelor de comunicații fără fir, statele membre ar trebui să facă schimb de bune practici cu privire la modul de luare în considerare a rezultatelor evaluării de mediu, atunci când acest lucru este necesar, și în special atunci când autoritățile pregătesc cadrul pentru aprobarea dezvoltării viitoare a proiectelor, respectând pe deplin legislația Uniunii, în special Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) („Directiva privind evaluarea strategică de mediu”), Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) („Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului”) și Directiva 92/43/CEE a Consiliului (8) („Directiva privind habitatele”). Evaluarea de mediu ar trebui să aibă loc în etapa în care efectele asupra mediului pot fi identificate și evaluate.

| (22) | Codul european al comunicațiilor electronice stabilește un termen comun, la sfârșitul anului 2020, pentru ca statele membre să permită utilizarea benzii de 3,4-3,8 GHz și a cel puțin 1 GHz din banda „pionier” de 24,25-27,5 GHz pentru 5G. În plus, Decizia (UE) 2017/899 a Parlamentului European și a Consiliului (9) stabilește un termen-limită comun, până la 30 iunie 2020, pentru ca statele membre să permită utilizarea benzii „pionier” de 700 MHz pentru 5G. Statele membre ar trebui să se asigure că gestionarea spectrului promovează o conectivitate de înaltă calitate pentru întreprinderi și pentru societate, cu o dimensiune transfrontalieră, precum și digitalizarea industriei, generând astfel beneficii pentru economie și pentru societate în ansamblul său, inclusiv în ceea ce privește accesibilitatea, oportunitățile egale și incluzivitatea. Realizarea acestui obiectiv ar putea fi facilitată prin schimbul de opinii și de bune practici în timp util înaintea și în cadrul procesului de evaluare inter pares instituit prin Codul european al comunicațiilor electronice. |
| --- | --- |

(22)

Codul european al comunicațiilor electronice stabilește un termen comun, la sfârșitul anului 2020, pentru ca statele membre să permită utilizarea benzii de 3,4-3,8 GHz și a cel puțin 1 GHz din banda „pionier” de 24,25-27,5 GHz pentru 5G. În plus, Decizia (UE) 2017/899 a Parlamentului European și a Consiliului (9) stabilește un termen-limită comun, până la 30 iunie 2020, pentru ca statele membre să permită utilizarea benzii „pionier” de 700 MHz pentru 5G. Statele membre ar trebui să se asigure că gestionarea spectrului promovează o conectivitate de înaltă calitate pentru întreprinderi și pentru societate, cu o dimensiune transfrontalieră, precum și digitalizarea industriei, generând astfel beneficii pentru economie și pentru societate în ansamblul său, inclusiv în ceea ce privește accesibilitatea, oportunitățile egale și incluzivitatea. Realizarea acestui obiectiv ar putea fi facilitată prin schimbul de opinii și de bune practici în timp util înaintea și în cadrul procesului de evaluare inter pares instituit prin Codul european al comunicațiilor electronice.

| (23) | Pentru a asigura instalarea rapidă și sigură a rețelelor 5G și adoptarea serviciilor inovatoare începând cu 2020, în conformitate cu planul de acțiune privind 5G (10) și ținând seama de setul de instrumente prevăzut în Comunicarea Comisiei privind securitatea cibernetică a rețelelor 5G (11), statele membre ar trebui să evite sau să reducă la minimum orice întârzieri în autorizarea utilizării benzilor de frecvență 5G „pionier” din cauza crizei COVID-19. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura instalarea rapidă și sigură a rețelelor 5G și adoptarea serviciilor inovatoare începând cu 2020, în conformitate cu planul de acțiune privind 5G (10) și ținând seama de setul de instrumente prevăzut în Comunicarea Comisiei privind securitatea cibernetică a rețelelor 5G (11), statele membre ar trebui să evite sau să reducă la minimum orice întârzieri în autorizarea utilizării benzilor de frecvență 5G „pionier” din cauza crizei COVID-19.

| (24) | Ținând seama de importanța unei infrastructuri 5G sigure și reziliente pentru redresarea și creșterea economică, procedurile de autorizare a spectrului de frecvențe radio ar trebui să sprijine, după caz, investițiile în infrastructură prin reducerea sarcinii financiare a utilizatorilor spectrului de frecvențe radio, în special a operatorilor, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. Acest lucru este și mai important în condițiile crizei provocate de pandemia de COVID-19. În acest scop, statele membre ar trebui încurajate să identifice normele de autorizare a spectrului care urmăresc aplicarea unei metodologii de stabilire a prețurilor pentru utilizarea spectrului care să fie favorabilă investițiilor. Astfel de practici pot include stimulente, dacă este cazul, pentru a furniza o acoperire de înaltă calitate cu rețele fără fir în vederea asigurării de servicii disponibile pe scară largă, inclusiv la nivel transfrontalier. |
| --- | --- |

(24)

Ținând seama de importanța unei infrastructuri 5G sigure și reziliente pentru redresarea și creșterea economică, procedurile de autorizare a spectrului de frecvențe radio ar trebui să sprijine, după caz, investițiile în infrastructură prin reducerea sarcinii financiare a utilizatorilor spectrului de frecvențe radio, în special a operatorilor, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. Acest lucru este și mai important în condițiile crizei provocate de pandemia de COVID-19. În acest scop, statele membre ar trebui încurajate să identifice normele de autorizare a spectrului care urmăresc aplicarea unei metodologii de stabilire a prețurilor pentru utilizarea spectrului care să fie favorabilă investițiilor. Astfel de practici pot include stimulente, dacă este cazul, pentru a furniza o acoperire de înaltă calitate cu rețele fără fir în vederea asigurării de servicii disponibile pe scară largă, inclusiv la nivel transfrontalier.

| (25) | Pentru a evita deficitul de spectru, care conduce la creșterea prețurilor în licitațiile pentru spectrul de frecvențe radio, cele mai bune practici pot include măsuri de a nu rezerva spectrul de frecvențe radio în benzile 5G „pionier” pentru scopuri de securitate publică și de apărare, în măsura în care acest lucru este posibil, sau măsuri de rezervare a spectrului radio armonizat la nivelul UE pentru servicii de comunicații electronice pentru utilizatorii privați ai spectrului de frecvențe radio, atât în ceea ce privește numărul de frecvențe radio, cât și alegerea unei benzi de frecvențe specifice, numai atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a evita deficitul de spectru, care conduce la creșterea prețurilor în licitațiile pentru spectrul de frecvențe radio, cele mai bune practici pot include măsuri de a nu rezerva spectrul de frecvențe radio în benzile 5G „pionier” pentru scopuri de securitate publică și de apărare, în măsura în care acest lucru este posibil, sau măsuri de rezervare a spectrului radio armonizat la nivelul UE pentru servicii de comunicații electronice pentru utilizatorii privați ai spectrului de frecvențe radio, atât în ceea ce privește numărul de frecvențe radio, cât și alegerea unei benzi de frecvențe specifice, numai atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător.

| (26) | Rețelele 5G necesită instalarea de celule cu o densitate considerabil mai mare în benzi de frecvențe mai înalte în comparație cu tehnologiile din generațiile anterioare. Utilizarea în comun a infrastructurii pasive și active și punerea în funcțiune în comun a infrastructurii fără fir pot reduce costul acestei instalări (inclusiv costurile marginale), în special atunci când utilizează benzile de frecvențe de 3,4-3,8 GHz și de 24,25-27,5 GHz, accelerând astfel ritmul instalării, sprijinind o acoperire mai mare a rețelei și permițând o utilizare mai eficace și mai eficientă a spectrului de frecvențe radio în beneficiul consumatorilor. Prin urmare, aceasta ar trebui să fie considerată pozitivă de către autoritățile competente, în special în zonele cu rentabilitate economică limitată. |
| --- | --- |

(26)

Rețelele 5G necesită instalarea de celule cu o densitate considerabil mai mare în benzi de frecvențe mai înalte în comparație cu tehnologiile din generațiile anterioare. Utilizarea în comun a infrastructurii pasive și active și punerea în funcțiune în comun a infrastructurii fără fir pot reduce costul acestei instalări (inclusiv costurile marginale), în special atunci când utilizează benzile de frecvențe de 3,4-3,8 GHz și de 24,25-27,5 GHz, accelerând astfel ritmul instalării, sprijinind o acoperire mai mare a rețelei și permițând o utilizare mai eficace și mai eficientă a spectrului de frecvențe radio în beneficiul consumatorilor. Prin urmare, aceasta ar trebui să fie considerată pozitivă de către autoritățile competente, în special în zonele cu rentabilitate economică limitată.

| (27) | Instalarea de rețele fără fir 5G cu densitate mare ar beneficia, de asemenea, de regimuri de autorizare flexibile, care să stimuleze investițiile în rețelele fără fir și să asigure utilizarea eficientă a spectrului. Benzile de frecvență înaltă de peste 24 GHz („benzi de frecvențe din gama undelor milimetrice”), cum ar fi banda de frecvențe de 24,25-27,5 GHz, oferă o cantitate mare de frecvențe radio cu caracteristici de propagare limitate din punct de vedere geografic. În timp ce statele membre ar trebui să utilizeze în general proceduri de selecție competitive, cum ar fi licitațiile pentru acordarea de drepturi de utilizare a benzilor de frecvență afectate de deficit, astfel de proceduri pot constrânge, în anumite cazuri, potențialul de investiții în rețele fără fir 5G cu densitate mare, precum și flexibilitatea și eficiența rezultată a utilizării spectrului. O bună practică ar putea fi considerată autorizarea individuală a unor benzi de frecvențe din gama undelor milimetrice armonizate care utilizează o procedură administrativă accelerată deschisă, obiectivă, proporțională, nediscriminatorie și care urmează criterii și proceduri transparente. |
| --- | --- |

(27)

Instalarea de rețele fără fir 5G cu densitate mare ar beneficia, de asemenea, de regimuri de autorizare flexibile, care să stimuleze investițiile în rețelele fără fir și să asigure utilizarea eficientă a spectrului. Benzile de frecvență înaltă de peste 24 GHz („benzi de frecvențe din gama undelor milimetrice”), cum ar fi banda de frecvențe de 24,25-27,5 GHz, oferă o cantitate mare de frecvențe radio cu caracteristici de propagare limitate din punct de vedere geografic. În timp ce statele membre ar trebui să utilizeze în general proceduri de selecție competitive, cum ar fi licitațiile pentru acordarea de drepturi de utilizare a benzilor de frecvență afectate de deficit, astfel de proceduri pot constrânge, în anumite cazuri, potențialul de investiții în rețele fără fir 5G cu densitate mare, precum și flexibilitatea și eficiența rezultată a utilizării spectrului. O bună practică ar putea fi considerată autorizarea individuală a unor benzi de frecvențe din gama undelor milimetrice armonizate care utilizează o procedură administrativă accelerată deschisă, obiectivă, proporțională, nediscriminatorie și care urmează criterii și proceduri transparente.

| (28) | Pentru a evita existența unor soluții divergente la acordarea drepturilor de utilizare a spectrului radio pentru furnizarea de servicii transfrontaliere fără fir, statele membre ar trebui să colaboreze mai bine la asignarea spectrului de frecvențe radio pentru a promova conectivitatea fără fir care va sprijini transformarea industrială și suveranitatea digitală a Uniunii pe baza capacităților flexibile, multi-servicii ale infrastructurii 5G. Asignarea coordonată a spectrului de frecvențe radio este deosebit de importantă pentru a îndeplini cerințele de conectivitate ale noilor cazuri de utilizare care contribuie la digitalizarea operațiunilor din domeniul mobilității rutiere și feroviare, al transportului și al producției industriale. Aceste condiții se referă, în special, la calitatea serviciilor, exprimată în termeni de capacitate, de randament, de latență, de fiabilitate și de siguranță și reziliență a rețelei. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a evita existența unor soluții divergente la acordarea drepturilor de utilizare a spectrului radio pentru furnizarea de servicii transfrontaliere fără fir, statele membre ar trebui să colaboreze mai bine la asignarea spectrului de frecvențe radio pentru a promova conectivitatea fără fir care va sprijini transformarea industrială și suveranitatea digitală a Uniunii pe baza capacităților flexibile, multi-servicii ale infrastructurii 5G. Asignarea coordonată a spectrului de frecvențe radio este deosebit de importantă pentru a îndeplini cerințele de conectivitate ale noilor cazuri de utilizare care contribuie la digitalizarea operațiunilor din domeniul mobilității rutiere și feroviare, al transportului și al producției industriale. Aceste condiții se referă, în special, la calitatea serviciilor, exprimată în termeni de capacitate, de randament, de latență, de fiabilitate și de siguranță și reziliență a rețelei.

| (29) | În acest scop, statele membre ar trebui să contribuie la un set de bune practici și să convină asupra acestora, în strânsă cooperare cu Comisia și cu sprijinul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, pentru a da exemple inovatoare majore în sectoarele industriale cu o dimensiune transfrontalieră, cum ar fi transportul rutier sau feroviar (inclusiv coridoarele transfrontaliere pentru mobilitate cooperativă, conectată și automatizată) și fabricile inteligente. Astfel de practici ar putea profita de rezultatele proiectelor-pilot și ale testelor finanțate de UE în sectoarele verticale, inclusiv în coridoarele transfrontaliere 5G. Astfel de practici ar trebui să identifice intervalele de frecvențe comune relevante, regimurile de autorizare și condițiile aplicabile operatorilor pentru furnizarea de servicii dedicate (sectoriale) fără fir. Regimurile de autorizare comune ar putea aborda autorizarea individuală a operatorilor și a părților interesate din industrie, inclusiv utilizarea în comun a spectrului. Condițiile comune de autorizare ar putea aborda punerea în funcțiune, calitatea serviciilor, utilizarea în comun a spectrului, coexistența sistemelor fără fir, tezaurizarea spectrului, securitatea cibernetică și acordurile negociate între operatorii de telefonie mobilă și părțile interesate din industrie, precum și măsuri de protejare a comunicațiilor esențiale pentru transportul aerian. În acest sens, Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio ar trebui să ajute Comisia să stabilească dacă este necesară eliberarea unui mandat pentru Conferința europeană a administrațiilor de poștă și telecomunicații pentru elaborarea de condiții tehnice armonizate pentru utilizarea spectrului. |
| --- | --- |

(29)

În acest scop, statele membre ar trebui să contribuie la un set de bune practici și să convină asupra acestora, în strânsă cooperare cu Comisia și cu sprijinul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, pentru a da exemple inovatoare majore în sectoarele industriale cu o dimensiune transfrontalieră, cum ar fi transportul rutier sau feroviar (inclusiv coridoarele transfrontaliere pentru mobilitate cooperativă, conectată și automatizată) și fabricile inteligente. Astfel de practici ar putea profita de rezultatele proiectelor-pilot și ale testelor finanțate de UE în sectoarele verticale, inclusiv în coridoarele transfrontaliere 5G. Astfel de practici ar trebui să identifice intervalele de frecvențe comune relevante, regimurile de autorizare și condițiile aplicabile operatorilor pentru furnizarea de servicii dedicate (sectoriale) fără fir. Regimurile de autorizare comune ar putea aborda autorizarea individuală a operatorilor și a părților interesate din industrie, inclusiv utilizarea în comun a spectrului. Condițiile comune de autorizare ar putea aborda punerea în funcțiune, calitatea serviciilor, utilizarea în comun a spectrului, coexistența sistemelor fără fir, tezaurizarea spectrului, securitatea cibernetică și acordurile negociate între operatorii de telefonie mobilă și părțile interesate din industrie, precum și măsuri de protejare a comunicațiilor esențiale pentru transportul aerian. În acest sens, Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio ar trebui să ajute Comisia să stabilească dacă este necesară eliberarea unui mandat pentru Conferința europeană a administrațiilor de poștă și telecomunicații pentru elaborarea de condiții tehnice armonizate pentru utilizarea spectrului.

| (30) | Statele membre ar trebui să coordoneze procesul de autorizare a utilizării spectrului și, în special, să utilizeze un proces comun de autorizare în conformitate cu articolul 37 din Codul european al comunicațiilor electronice atunci când implementează setul de bune practici elaborate de statele membre în cooperare cu Comisia. Un astfel de proces poate include asignarea unui interval de frecvențe dedicate comune în condiții de autorizare comune. |
| --- | --- |

(30)

Statele membre ar trebui să coordoneze procesul de autorizare a utilizării spectrului și, în special, să utilizeze un proces comun de autorizare în conformitate cu articolul 37 din Codul european al comunicațiilor electronice atunci când implementează setul de bune practici elaborate de statele membre în cooperare cu Comisia. Un astfel de proces poate include asignarea unui interval de frecvențe dedicate comune în condiții de autorizare comune.

| (31) | Punerea în aplicare a setului de instrumente ar beneficia de un proces clar, de o monitorizare adecvată și de mai multă transparență și dialog la nivel național și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(31)

Punerea în aplicare a setului de instrumente ar beneficia de un proces clar, de o monitorizare adecvată și de mai multă transparență și dialog la nivel național și la nivelul Uniunii.

| (32) | Statele membre ar trebui să colaboreze, în strânsă cooperare cu Comisia, pentru a elabora setul de instrumente. După caz, Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice și autoritățile naționale de reglementare, rețeaua de birouri cu competențe în materie de bandă largă, organismele de soluționare a litigiilor și autoritățile competente responsabile de funcțiile punctului de informare unic ar trebui să fie implicate îndeaproape. |
| --- | --- |

(32)

Statele membre ar trebui să colaboreze, în strânsă cooperare cu Comisia, pentru a elabora setul de instrumente. După caz, Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice și autoritățile naționale de reglementare, rețeaua de birouri cu competențe în materie de bandă largă, organismele de soluționare a litigiilor și autoritățile competente responsabile de funcțiile punctului de informare unic ar trebui să fie implicate îndeaproape.

| (33) | Prezenta recomandare nu aduce atingere aplicării dreptului concurenței și a normelor privind ajutoarele de stat, |
| --- | --- |

(33)

Prezenta recomandare nu aduce atingere aplicării dreptului concurenței și a normelor privind ajutoarele de stat,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

1.   SCOP ȘI DEFINIȚII

| 1. | Prezenta recomandare stabilește orientări pentru elaborarea de bune practici, denumite în continuare „set de instrumente”, cu scopul de a promova conectivitatea în sprijinul redresării economice după criza provocată de pandemia de COVID-19, punând accentul pe trei domenii care urmăresc, în special:






  (a) | reducerea costului și creșterea vitezei de instalare a rețelelor de comunicații electronice și, în special, a rețelelor de foarte mare capacitate, prin optimizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru lucrările de construcții civile, îmbunătățirea transparenței și consolidarea capabilităților punctului (punctelor) unic(e) de informare instituit(e) prin Directiva privind reducerea costurilor benzii largi, extinderea drepturilor de acces la infrastructura fizică existentă, controlată de organisme din sectorul public, și identificarea măsurilor care ar contribui la reducerea impactului rețelelor de comunicații electronice asupra mediului; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

reducerea costului și creșterea vitezei de instalare a rețelelor de comunicații electronice și, în special, a rețelelor de foarte mare capacitate, prin optimizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru lucrările de construcții civile, îmbunătățirea transparenței și consolidarea capabilităților punctului (punctelor) unic(e) de informare instituit(e) prin Directiva privind reducerea costurilor benzii largi, extinderea drepturilor de acces la infrastructura fizică existentă, controlată de organisme din sectorul public, și identificarea măsurilor care ar contribui la reducerea impactului rețelelor de comunicații electronice asupra mediului;

| (b) | asigurarea, după caz, a accesului în timp util și ușor pentru investiții la spectrul de frecvențe radio 5G, prin stimulente pentru utilizarea spectrului favorabile investițiilor și prin proceduri de asignare în timp util a spectrului pentru benzile 5G „pionier”; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea, după caz, a accesului în timp util și ușor pentru investiții la spectrul de frecvențe radio 5G, prin stimulente pentru utilizarea spectrului favorabile investițiilor și prin proceduri de asignare în timp util a spectrului pentru benzile 5G „pionier”;

| (c) | instituirea unui proces de coordonare mai fermă pentru asignarea spectrului de frecvențe radio, care să faciliteze, de asemenea, furnizarea transfrontalieră a serviciilor 5G inovatoare. |
| --- | --- |

(c)

instituirea unui proces de coordonare mai fermă pentru asignarea spectrului de frecvențe radio, care să faciliteze, de asemenea, furnizarea transfrontalieră a serviciilor 5G inovatoare.

| 2. | În sensul prezentei recomandări, se aplică definițiile prevăzute în Directiva privind reducerea costurilor benzii largi și în Codul european al comunicațiilor electronice. |
| --- | --- |

2.

2.   PROCESUL DE ELABORARE A UNUI SET DE INSTRUMENTE

| 3. | Statele membre ar trebui să lucreze împreună, și în strânsă cooperare cu Comisia, pentru a elabora un set de instrumente în domeniile la care se referă secțiunile 3, 4 și 5 din prezenta recomandare. După caz, ar trebui implicate următoarele entități:






  (a) | Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice, precum și autoritățile naționale de reglementare, rețeaua de birouri cu competențe în materie de bandă largă și autoritățile competente responsabile cu funcțiile punctului de informare unic în domeniile identificate în secțiunea 3; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice, precum și autoritățile naționale de reglementare, rețeaua de birouri cu competențe în materie de bandă largă și autoritățile competente responsabile cu funcțiile punctului de informare unic în domeniile identificate în secțiunea 3;

| (b) | Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio și autoritățile naționale de reglementare competente în domeniile identificate în secțiunile 4 și 5. |
| --- | --- |

(b)

Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio și autoritățile naționale de reglementare competente în domeniile identificate în secțiunile 4 și 5.

| 4. | Până la 20 decembrie 2020, statele membre ar trebui să identifice cele mai bune practici și să și le comunice reciproc și Comisiei, în conformitate cu secțiunile 3 și 4. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Până la 30 martie 2021, statele membre, în strânsă cooperare cu Comisia, ar trebui să convină asupra setului de instrumente. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statele membre ar trebui să pună în aplicare setul de instrumente în regim de urgență și în strânsă cooperare cu alte state membre, cu Comisia și cu alte părți interesate relevante. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pentru a asigura transparența și a facilita schimbul de bune practici între statele membre, setul de instrumente și toate informațiile aferente raportate ar trebui publicate pe site-ul Europa și prin intermediul punctelor de informare unice. |
| --- | --- |

7.

3.   COORDONARE ÎMBUNĂTĂȚITĂ LA NIVELUL UNIUNII PENTRU REDUCEREA COSTURILOR ȘI CREȘTEREA VITEZEI DE INSTALARE A REȚELELOR DE FOARTE MARE CAPACITATE

Optimizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor

| 8. | Statele membre ar trebui să elaboreze și să convină asupra celor mai bune practici pentru optimizarea mai accentuată a procedurilor de acordare a autorizațiilor dincolo de domeniul de aplicare al Directivei privind reducerea costurilor benzii largi, definit la articolul 1 din aceasta, și să faciliteze respectarea termenului și a celorlalte condiții stabilite la articolul 7 alineatul (3) din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi. Statele membre ar trebui să analizeze, în special, modul în care pot:






  (a) | să faciliteze respectarea termenului maxim de patru luni pentru acordarea sau refuzarea autorizațiilor. Pentru a asigura o mai mare securitate juridică și a contribui la reducerea sarcinii administrative, în lipsa unei decizii explicite în termenul de patru luni, statele membre ar trebui să ia în considerare aprobarea tacită a cererii; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

să faciliteze respectarea termenului maxim de patru luni pentru acordarea sau refuzarea autorizațiilor. Pentru a asigura o mai mare securitate juridică și a contribui la reducerea sarcinii administrative, în lipsa unei decizii explicite în termenul de patru luni, statele membre ar trebui să ia în considerare aprobarea tacită a cererii;

| (b) | să simplifice și să optimizeze procedurile de acordare a autorizațiilor, inclusiv prin instituirea unor proceduri accelerate de acordare a autorizațiilor și/sau prin scutirea de autorizații, după caz, și să definească tipul de instalare a rețelelor care ar putea beneficia de acestea; |
| --- | --- |

(b)

să simplifice și să optimizeze procedurile de acordare a autorizațiilor, inclusiv prin instituirea unor proceduri accelerate de acordare a autorizațiilor și/sau prin scutirea de autorizații, după caz, și să definească tipul de instalare a rețelelor care ar putea beneficia de acestea;

| (c) | să asigure operatorilor dreptul de a depune, prin mijloace electronice, prin intermediul punctului de informare unic, cereri pentru toate autorizațiile necesare lucrărilor de construcții civile pentru instalarea unor elemente ale rețelelor de foarte mare capacitate; |
| --- | --- |

(c)

să asigure operatorilor dreptul de a depune, prin mijloace electronice, prin intermediul punctului de informare unic, cereri pentru toate autorizațiile necesare lucrărilor de construcții civile pentru instalarea unor elemente ale rețelelor de foarte mare capacitate;

| (d) | să instituie punctul de informare unic ca punct unic de acces pentru depunerea cererilor pentru astfel de lucrări de construcții civile. În acest scop, ar putea fi necesar ca punctul de informare unic să joace un rol activ în coordonarea și monitorizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor la toate nivelurile administrative. Ar putea fi necesar, de asemenea, să se faciliteze schimbul de informații dintre solicitanți și autoritățile competente cu privire la evoluția acestor proceduri, inclusiv comunicarea către solicitant a deciziei emise de autoritatea (autoritățile) competentă (competente). |
| --- | --- |

(d)

să instituie punctul de informare unic ca punct unic de acces pentru depunerea cererilor pentru astfel de lucrări de construcții civile. În acest scop, ar putea fi necesar ca punctul de informare unic să joace un rol activ în coordonarea și monitorizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor la toate nivelurile administrative. Ar putea fi necesar, de asemenea, să se faciliteze schimbul de informații dintre solicitanți și autoritățile competente cu privire la evoluția acestor proceduri, inclusiv comunicarea către solicitant a deciziei emise de autoritatea (autoritățile) competentă (competente).

| 9. | Statele membre ar trebui, de asemenea, să ia în considerare cele mai bune practici pentru facilitarea acordării drepturilor de trecere prevăzute la articolul 43 din Codul european al comunicațiilor electronice, dacă acestea sunt necesare pentru instalarea unor elemente ale rețelelor de foarte mare capacitate. Aceste bune practici ar trebui să asigure faptul că, dacă instalarea unor astfel de elemente ale rețelei necesită atât autorizații pentru lucrările de construcții civile, cât și drepturi de trecere, autoritățile competente acordă sau refuză autorizațiile necesare în paralel, în termen de cel mult patru luni de la data primirii cererii. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Statele membre ar trebui să facă schimb de bune practici și să convină asupra celor mai bune practici pentru asigurarea faptului că taxele percepute pentru acordarea autorizațiilor pentru lucrările de construcții civile necesare în vederea instalării rețelelor de foarte mare capacitate sunt justificate în mod obiectiv, transparente, nediscriminatorii și proporționale cu scopul prevăzut și că acestea acoperă numai costurile administrative suportate pentru acordarea unor astfel de autorizații. |
| --- | --- |

10.

Îmbunătățirea transparenței prin punctul de informare unic

| 11. | Statele membre ar trebui să elaboreze bune practici adecvate pentru îmbunătățirea transparenței în ceea ce privește infrastructura fizică, astfel încât operatorii să poată accesa mai ușor toate informațiile relevante privind infrastructura disponibilă într-o anumită zonă. În acest scop, statele membre ar trebui să ia în considerare potențarea rolului punctului de informare unic și extinderea funcțiilor acestuia pentru a include, de exemplu, informațiile georeferențiale (hărți și modele digitale) și integrarea informațiilor din diferite surse (în special, a informațiilor furnizate de autoritățile naționale competente de la orice nivel, de organismele din sectorul public și de operatorii de rețea). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Statele membre sunt încurajate să elaboreze bune practici pentru asigurarea faptului că informațiile menționate la articolul 4 alineatul (1) din directivă sunt puse la dispoziție în format electronic prin punctul unic de informare, atunci când sunt deținute de organismele din sectorul public. De asemenea, statele membre ar trebui să ia în considerare punerea la dispoziție, prin punctul de informare unic, a unor informații în plus privind infrastructura fizică față de informațiile minime specificate în directivă, cum ar fi localizarea georeferențială a infrastructurii, modelul digital, tipul și utilizarea curentă a acesteia, precum și capacitatea sa totală și capacitatea sa neutilizată. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pentru a îmbunătăți în continuare volumul și tipul de informații disponibile prin intermediul punctului de informare unic, statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a solicita operatorilor de rețea să pună la dispoziție, prin punctul de informare unic și în format electronic, informațiile privind infrastructura fizică proprie, pe care le-au pus la dispoziția altor operatori, la cererea specifică a acestora. |
| --- | --- |

13.

Extinderea dreptului de acces la infrastructura fizică existentă

| 14. | Pentru a spori numărul și tipurile de facilități disponibile operatorilor pentru instalarea unor elemente ale rețelelor de foarte mare capacitate, statele membre ar trebui să elaboreze cele mai bune practici pentru facilitarea accesului operatorilor la infrastructura fizică (inclusiv la clădiri și mobilier stradal) controlată de organisme publice, care poate găzdui elementele rețelelor de foarte mare capacitate în condiții similare celor prevăzute la articolul 3 din Directiva privind reducerea costurilor benzii largi. |
| --- | --- |

14.

Mecanismul de soluționare a litigiilor

| 15. | Statele membre ar trebui să elaboreze cele mai bune practici pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței mecanismului de soluționare a litigiilor în cazul litigiilor legate de accesul la infrastructura fizică și de funcționarea organismelor de soluționare a litigiilor, pentru a soluționa problemele aferente în cel mai scurt timp posibil și a furniza părților orientări privind condițiile și taxele adecvate, inclusiv prin publicarea în timp util a deciziilor lor. |
| --- | --- |

15.

Reducerea amprentei de mediu a rețelelor

| 16. | Statele membre sunt încurajate să elaboreze cele mai bune practici pentru stimularea instalării rețelelor de comunicații electronice cu amprentă de mediu redusă, în special în ceea ce privește consumul de energie și emisiile de gaze cu efect de seră aferente, inclusiv:






  (a) | criteriile de evaluare a sustenabilității viitoarelor rețele din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

criteriile de evaluare a sustenabilității viitoarelor rețele din punctul de vedere al mediului;

| (b) | stimulentele oferite operatorilor pentru instalarea unor rețele sustenabile din punctul de vedere al mediului. |
| --- | --- |

(b)

stimulentele oferite operatorilor pentru instalarea unor rețele sustenabile din punctul de vedere al mediului.

Evaluarea impactului asupra mediului

| 17. | În cazul în care legislația Uniunii, în special Directiva 2001/42/CE („Directiva privind evaluarea strategică de mediu”), Directiva 2011/92/UE („Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului”) și Directiva 92/43/CEE („Directiva privind habitatele”), impune o evaluare a impactului, și în special atunci când autoritățile elaborează cadrul pentru aprobarea dezvoltării viitoare a proiectelor, statele membre ar trebui să facă schimb de bune practici privind modul în care se efectuează evaluarea de mediu și se iau în considerare rezultatele acesteia, în etapa în care efectele asupra mediului pot fi identificate și evaluate, cum ar fi etapa în care operatorii prezintă planurile generale pentru proiectele care implică instalarea concretă a rețelelor. |
| --- | --- |

17.

4.   ACȚIUNI LA NIVEL NAȚIONAL PENTRU ASIGURAREA UNUI ACCES ÎN TIMP UTIL ȘI UȘOR PENTRU INVESTIȚII LA SPECTRUL DE FRECVENȚE RADIO 5G

Calendarul procedurilor de autorizare a utilizării spectrului

| 18. | Fără a aduce atingere vreunei evaluări de forță majoră în temeiul dreptului Uniunii, statele membre ar trebui să se asigure că orice amânare a procedurilor de acordare a drepturilor de utilizare a spectrului de frecvențe radio din cauza crizei COVID-19 este minimă și durează numai atât timp cât este necesar pentru a preveni sau a limita răspândirea COVID-19. Statele membre ar trebui să actualizeze în consecință orice foaie de parcurs națională relevantă în materie de spectru de frecvențe. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Statele membre ar trebui să solicite un forum de evaluare inter pares potrivit articolului 35 din Codul european al comunicațiilor electronice care să examineze în prealabil proiectele de măsuri pentru acordarea drepturilor de utilizare a spectrului în benzile de frecvență de 700 MHz, 3,4-3,8 GHz și 24,25-27,5 GHz, în vederea schimbului de bune practici. |
| --- | --- |

19.

Stimulente pentru investiții

| 20. | Pentru a face un bilanț al stimulentelor acordate utilizatorilor spectrului de frecvențe radio pentru a investi substanțial în punerea în funcțiune a rețelelor 5G, statele membre ar trebui să informeze Comisia, în special prin intermediul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, cu privire la măsurile specifice pe care le consideră a fi cele mai bune practici, inclusiv la măsurile care au fost puse în aplicare sau sunt planificate să fie puse în aplicare la nivel național atunci când autorizează spectrul de frecvențe radio în benzile de frecvențe de 700 MHz, 3,4-3,8 GHz și 24,25-27,5 GHz.
  În special, statele membre ar trebui să raporteze cu privire la orice măsuri relevante care au drept obiectiv:






  (a) | promovarea unor prețuri de rezervă adecvate care să reflecte nivelurile minime ale taxelor pentru drepturile de utilizare a spectrului de frecvențe radio; |
| --- | --- | --- |

20.

În special, statele membre ar trebui să raporteze cu privire la orice măsuri relevante care au drept obiectiv:

(a)

promovarea unor prețuri de rezervă adecvate care să reflecte nivelurile minime ale taxelor pentru drepturile de utilizare a spectrului de frecvențe radio;

| (b) | evitarea deficitului de frecvențe radio prin asigurarea asignării întregului spectru radio armonizat la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

evitarea deficitului de frecvențe radio prin asigurarea asignării întregului spectru radio armonizat la nivelul Uniunii;

| (c) | oferirea în mod nediscriminatoriu a posibilității ca taxele pentru drepturile de utilizare a spectrului de frecvențe radio să fie plătite în tranșe pe durata drepturilor respective; |
| --- | --- |

(c)

oferirea în mod nediscriminatoriu a posibilității ca taxele pentru drepturile de utilizare a spectrului de frecvențe radio să fie plătite în tranșe pe durata drepturilor respective;

| (d) | utilizarea unui regim de autorizare individual pentru banda de frecvențe de 24,25-27,5 GHz, care să promoveze utilizarea acesteia în timp util, inclusiv, în special, a unui regim care se bazează pe proceduri administrative accelerate atunci când se aplică unor drepturi de utilizare limitate din punct de vedere geografic; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea unui regim de autorizare individual pentru banda de frecvențe de 24,25-27,5 GHz, care să promoveze utilizarea acesteia în timp util, inclusiv, în special, a unui regim care se bazează pe proceduri administrative accelerate atunci când se aplică unor drepturi de utilizare limitate din punct de vedere geografic;

| (e) | combinarea stimulentelor financiare cu obligații sau angajamente formale de a accelera sau de a extinde acoperirea rețelei fără fir de înaltă calitate; |
| --- | --- |

(e)

combinarea stimulentelor financiare cu obligații sau angajamente formale de a accelera sau de a extinde acoperirea rețelei fără fir de înaltă calitate;

| (f) | oferirea posibilității, sub rezerva legislației concurenței, de a utiliza în comun infrastructura pasivă și activă, precum și de a pune în funcțiune în comun infrastructura care se bazează pe utilizarea spectrului radio. |
| --- | --- |

(f)

oferirea posibilității, sub rezerva legislației concurenței, de a utiliza în comun infrastructura pasivă și activă, precum și de a pune în funcțiune în comun infrastructura care se bazează pe utilizarea spectrului radio.

5.   COORDONAREA ÎMBUNĂTĂȚITĂ LA NIVELUL UNIUNII PENTRU ASIGNAREA SPECTRULUI DE FRECVENȚE RADIO PENTRU UTILIZĂRI TRANSFRONTALIERE

| 21. | Pentru a promova o practică coerentă de acordare a drepturilor de utilizare a spectrului radio operatorilor în vederea instalării infrastructurii fără fir de generație următoare (inclusiv 5G) în scopuri industriale transfrontaliere, statele membre ar trebui să elaboreze și să convină asupra celor mai bune practici ca parte a setului de instrumente în acest sens, inclusiv cu privire la:






  (a) | identificarea cazurilor de utilizare cu o dimensiune transfrontalieră, în special pentru transportul rutier, transportul feroviar și producția industrială, în conformitate cu prioritățile Uniunii (12) privind instalarea rețelelor 5G; |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

identificarea cazurilor de utilizare cu o dimensiune transfrontalieră, în special pentru transportul rutier, transportul feroviar și producția industrială, în conformitate cu prioritățile Uniunii (12) privind instalarea rețelelor 5G;

| (b) | pentru fiecare caz de utilizare identificat, identificarea unei game de frecvențe comune dedicate, coroborate cu regimul de autorizare comun adecvat, precum și a condițiilor aferente unor astfel de autorizații, care sunt necesare pentru a asigura continuitatea serviciului la nivel transfrontalier, inclusiv, dar fără a se limita la calitatea serviciului și securitatea rețelei. |
| --- | --- |

(b)

pentru fiecare caz de utilizare identificat, identificarea unei game de frecvențe comune dedicate, coroborate cu regimul de autorizare comun adecvat, precum și a condițiilor aferente unor astfel de autorizații, care sunt necesare pentru a asigura continuitatea serviciului la nivel transfrontalier, inclusiv, dar fără a se limita la calitatea serviciului și securitatea rețelei.

| 22. | Statele membre sunt invitate să utilizeze cele mai bune practici din setul de instrumente la care se face trimitere la punctul 21 cu privire la utilizatorii relevanți de pe teritoriul acestora, în special în vederea stabilirii în comun a aspectelor comune și a derulării unui proces comun de autorizare în temeiul articolul 37 din Codul european al comunicațiilor electronice, până la 30 martie 2022. |
| --- | --- |

22.

6.   RAPORTAREA

| 23. | Până la 30 aprilie 2021, fiecare stat membru ar trebui să furnizeze Comisiei o foaie de parcurs pentru punerea în aplicare a setului de instrumente. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Până la 30 aprilie 2022, fiecare stat membru ar trebui să prezinte un raport privind punerea în aplicare a setului de instrumente. |
| --- | --- |

24.

Adoptată la Bruxelles, 18 septembrie 2020.

Pentru Comisie

Thierry BRETON

Membru al Comisiei

---

(1)  Concluziile Consiliului privind conturarea viitorului digital al Europei, 9 iunie 2020, 8711/20.

1

https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/ro/pdf

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Directiva 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind măsuri de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice de mare viteză (JO L 155, 23.5.2014, p. 1).

3

(4)  Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind punerea în aplicare a Directivei 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind măsuri de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice de mare viteză, COM(2018) 492, 27 iunie 2018.

4

(5)  Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (JO L 321, 17.12.2018, p. 36).

5

(6)  Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).

6

(7)  Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 26, 28.1.2012, p. 1).

7

(8)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

8

(9)  Decizia (UE) 2017/899 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2017 privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune (JO L 138, 25.5.2017, p. 131).

9

(10)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Un plan de acțiune privind 5G în Europa”, COM(2016) 588 final.

10

(11)  Recomandarea (UE) 2019/534 a Comisiei din 26 martie 2019 Securitatea cibernetică a rețelelor 5G (JO L 88, 29.3.2019, p. 42).

11

(12)  A se vedea, în special, comunicările Comisiei COM(2016) 587 și COM(2020) 67.

12

---