# Eiropas Savienības L 351/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 351 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 22. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 351

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 22. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1533 (2020. gada 15. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Limone dell’Etna (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1534 (2020. gada 21. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam | 2 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1535 (2020. gada 21. oktobris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7388)

   (
  1
  ) | 37 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1533 (2020. gada 15. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Limone dell’Etna (AĢIN))

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1534 (2020. gada 21. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam

2

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1535 (2020. gada 21. oktobris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7388)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7388)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 22.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 351/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1533

(2020. gada 15. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Limone dell’Etna” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Limone dell’Etna”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Limone dell’Etna”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Limone dell’Etna” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Limone dell’Etna” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Limone dell’Etna” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 204, 18.6.2020., 24. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 22.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 351/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1534

(2020. gada 21. oktobris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1355/2008 (2) Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes citrusaugļu importam. Pasākumi tika noteikti īpaša maksājuma veidā, kura summa vienam uzņēmumam bija no 361,4 EUR līdz 531,2 EUR par tonnu ražojuma neto svara. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1355/2008 (2) Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes citrusaugļu importam. Pasākumi tika noteikti īpaša maksājuma veidā, kura summa vienam uzņēmumam bija no 361,4 EUR līdz 531,2 EUR par tonnu ražojuma neto svara.

2

| (2) | Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 22. martā atcēla šos pasākumus (3), tomēr 2013. gada 18. februārī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 158/2013 (4) tie tika noteikti atkārtoti. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 22. martā atcēla šos pasākumus (3), tomēr 2013. gada 18. februārī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 158/2013 (4) tie tika noteikti atkārtoti.

3

4

| (3) | Pasākumi tika saglabāti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1313/2014 (5) pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu . |
| --- | --- |

(3)

Pasākumi tika saglabāti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1313/2014 (5) pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu .

5

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (4) | Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (“Fenaval” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”), rīkojoties to ražotāju vārdā, kuri pārstāv 100 % no dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) kopējā ražošanas apjoma Savienībā, iesniedza pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu. Fenaval apgalvoja, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (“Fenaval” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”), rīkojoties to ražotāju vārdā, kuri pārstāv 100 % no dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) kopējā ražošanas apjoma Savienībā, iesniedza pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu. Fenaval apgalvoja, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

6

Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados

Fenaval

Fenaval

| (5) | Komisija 2019. gada 10. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2019. gada 10. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

1.3.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (6) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim (“attiecīgais periods”).

1.4.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Jo īpaši tā sazinājās ar pieprasījuma iesniedzējiem, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem nesaistītajiem importētājiem Savienībā un ĶTR iestādēm. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Jo īpaši tā sazinājās ar pieprasījuma iesniedzējiem, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem nesaistītajiem importētājiem Savienībā un ĶTR iestādēm.

| (8) | Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(8)

Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.5.   Atlase

Atlase

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

| (10) | Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza sarakstu ar 33 attiecīgā ražojuma eksportētājiem/ražotājiem no Ķīnas (8). Tāpēc, ņemot vērā ĶTR eksportētāju/ražotāju acīmredzami lielo skaitu, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi. |
| --- | --- |

(10)

Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza sarakstu ar 33 attiecīgā ražojuma eksportētājiem/ražotājiem no Ķīnas (8). Tāpēc, ņemot vērā ĶTR eksportētāju/ražotāju acīmredzami lielo skaitu, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi.

8

| (11) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(11)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (12) | Prasīto informāciju sniedza pieci ĶTR ražotāji vai ražotāju grupas un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā lielo skaitu zināmo pārskatāmā ražojuma eksportētāju/ražotāju skaitu Ķīnas Tautas Republikā, šāds sadarbības līmenis tika uzskatīts par zemu. |
| --- | --- |

(12)

Prasīto informāciju sniedza pieci ĶTR ražotāji vai ražotāju grupas un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā lielo skaitu zināmo pārskatāmā ražojuma eksportētāju/ražotāju skaitu Ķīnas Tautas Republikā, šāds sadarbības līmenis tika uzskatīts par zemu.

| (13) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja provizorisku izlasi no viena ražotāja un divām ražotāju grupām, kam ir lielākā jauda un eksporta apjomi uz Eiropas Savienību. Abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas pārdeva lielus apjomus arī ĶTR iekšzemes tirgū. Šī izlase aptvēra 69 % no paziņotā apjoma, kas laikposmā no 2018. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim eksportēts uz Eiropas Savienību. Eksportētāju anketa tika darīta pieejama tiešsaistē (9) procedūras sākšanas dienā, un visām ieinteresētajām personām tika nosūtīta saite uz tīmekļa vietni. Izlasē iekļauto uzņēmumu rīcībā bija 30 dienas, lai iesniegtu atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja provizorisku izlasi no viena ražotāja un divām ražotāju grupām, kam ir lielākā jauda un eksporta apjomi uz Eiropas Savienību. Abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas pārdeva lielus apjomus arī ĶTR iekšzemes tirgū. Šī izlase aptvēra 69 % no paziņotā apjoma, kas laikposmā no 2018. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim eksportēts uz Eiropas Savienību. Eksportētāju anketa tika darīta pieejama tiešsaistē (9) procedūras sākšanas dienā, un visām ieinteresētajām personām tika nosūtīta saite uz tīmekļa vietni. Izlasē iekļauto uzņēmumu rīcībā bija 30 dienas, lai iesniegtu atbildes uz anketas jautājumiem.

9

| (14) | Tomēr viena grupa un viens ražotājs, kas bija iekļauti izlasē, izlēma atsaukt sadarbību. Tāpēc Komisija izlēma turpināt izmeklēšanu, pamatojoties uz visiem palikušajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās (divi uzņēmumi un uzņēmumu grupa). Drīz pēc tam kad Komisija bija sniegusi informāciju, ka visiem eksportētājiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir jāaizpilda ražotājiem eksportētājiem paredzētā anketa, divi ražotāji eksportētāji atsauca sadarbību. Tikai viena ražotāju eksportētāju grupa sniedza pieprasīto informāciju. No visa apjoma, kas no ĶTR tiek eksportēts uz Savienību, uz šo grupu attiecināmi [45 %–65 %]. |
| --- | --- |

(14)

Tomēr viena grupa un viens ražotājs, kas bija iekļauti izlasē, izlēma atsaukt sadarbību. Tāpēc Komisija izlēma turpināt izmeklēšanu, pamatojoties uz visiem palikušajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās (divi uzņēmumi un uzņēmumu grupa). Drīz pēc tam kad Komisija bija sniegusi informāciju, ka visiem eksportētājiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, ir jāaizpilda ražotājiem eksportētājiem paredzētā anketa, divi ražotāji eksportētāji atsauca sadarbību. Tikai viena ražotāju eksportētāju grupa sniedza pieprasīto informāciju. No visa apjoma, kas no ĶTR tiek eksportēts uz Savienību, uz šo grupu attiecināmi [45 %–65 %].

1.5.2.   Nesaistīto importētāju atlase

Nesaistīto importētāju atlase

| (15) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, visi zināmie importētāji/izplatītāji tikai aicināti aizpildīt atlases veidlapu, kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(15)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, visi zināmie importētāji/izplatītāji tikai aicināti aizpildīt atlases veidlapu, kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu.

| (16) | Aizpildītu atlases veidlapu iesniedza tikai četri importētāji, tāpēc atlase netika uzskatīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(16)

Aizpildītu atlases veidlapu iesniedza tikai četri importētāji, tāpēc atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

1.6.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (17) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā tiešsaistē tika darītas pieejamas anketas (10). |
| --- | --- |

(17)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā tiešsaistē tika darītas pieejamas anketas (10).

10

| (18) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no abiem Savienības ražotājiem, trīspadsmit izejvielu piegādātājiem un viena ražotāja eksportētāja Ķīnas Tautas Republikā. Viens importētājs un viens lietotājs iesniedza nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. ĶV neatbildēja uz anketas jautājumu par to, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
| --- | --- |

(18)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no abiem Savienības ražotājiem, trīspadsmit izejvielu piegādātājiem un viena ražotāja eksportētāja Ķīnas Tautas Republikā. Viens importētājs un viens lietotājs iesniedza nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. ĶV neatbildēja uz anketas jautājumu par to, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi.

| (19) | Tā kā saistībā ar Covid-19 pandēmiju visā pasaulē un Savienībā tiek piemēroti pārvietošanās un ceļošanas ierobežojumi, tad saskaņā ar pamatregulas 16. pantu plānotie pārbaudes apmeklējumi tālāk uzskaitīto juridisko personu telpās galu galā nenotika.
  Ražotāji Savienībā:






  — | Agricultura y Conservas S.A., Algemesi (Valensija), Spānija, |
| --- | --- | --- |

(19)

Tā kā saistībā ar Covid-19 pandēmiju visā pasaulē un Savienībā tiek piemēroti pārvietošanās un ceļošanas ierobežojumi, tad saskaņā ar pamatregulas 16. pantu plānotie pārbaudes apmeklējumi tālāk uzskaitīto juridisko personu telpās galu galā nenotika.

Ražotāji Savienībā:

—

Agricultura y Conservas S.A., Algemesi (Valensija), Spānija,

Agricultura y Conservas S.A.

Algemesi

| — | Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valensija), Spānija. |
| --- | --- |

—

Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valensija), Spānija.

Industrias Videca S.A.

Villanueva de Castellón

ĶTR ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītie tirgotāji:

| — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd un ar to saistītais uzņēmums Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (“ražotāju eksportētāju grupa, kas sadarbojās” jeb “
  Yiguan grupa”). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd un ar to saistītais uzņēmums Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (“ražotāju eksportētāju grupa, kas sadarbojās” jeb “
  Yiguan grupa”).

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd

Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd

Yiguan

| (20) | Tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ nebija iespējams veikt pārbaudes apmeklējumus uz vietas iepriekš minēto uzņēmumu telpās, Komisija izskatīja informāciju, kuru bija pienācīgi iesniegušas šīs personas (piemēram, atbildes uz anketas jautājumiem vai atbildes uz vēstulēm par nepilnībām), saskaņā ar 2020. gada 16. marta paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (11). |
| --- | --- |

(20)

Tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ nebija iespējams veikt pārbaudes apmeklējumus uz vietas iepriekš minēto uzņēmumu telpās, Komisija izskatīja informāciju, kuru bija pienācīgi iesniegušas šīs personas (piemēram, atbildes uz anketas jautājumiem vai atbildes uz vēstulēm par nepilnībām), saskaņā ar 2020. gada 16. marta paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (11).

11

| (21) | Komisija attālināti salīdzināja ar citiem avotiem visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Komisija attālināti salīdzināja ar citiem avotiem informāciju, ko bija snieguši abi Savienības ražotāji un ražotāju eksportētāju grupa, kura sadarbojās. |
| --- | --- |

(21)

Komisija attālināti salīdzināja ar citiem avotiem visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Komisija attālināti salīdzināja ar citiem avotiem informāciju, ko bija snieguši abi Savienības ražotāji un ražotāju eksportētāju grupa, kura sadarbojās.

1.7.   Piezīmes par sūdzību un izmeklēšanas sākšanu

Piezīmes par sūdzību un izmeklēšanas sākšanu

| (22) | Divas ieinteresētās personas, proti, Ķīnas Pārtikas, vietējo izstrādājumu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCC”), 2020. gada 16. janvārī vairāku Ķīnas ražotāju eksportētāju un Yiguan grupas vārdā iesniedza piezīmes par sūdzību un izmeklēšanas sākšanu (12). |
| --- | --- |

(22)

Divas ieinteresētās personas, proti, Ķīnas Pārtikas, vietējo izstrādājumu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCC”), 2020. gada 16. janvārī vairāku Ķīnas ražotāju eksportētāju un Yiguan grupas vārdā iesniedza piezīmes par sūdzību un izmeklēšanas sākšanu (12).

CCC

Yiguan

12

| (23) | CCC galvenokārt apgalvoja, ka pašreizējās termiņbeigu procedūras sākšana bijusi nepamatota un ka tāpēc pašreizējā procedūra būtu nekavējoties jāizbeidz šādu iemeslu dēļ:






  — | apgalvojumi par tirgus kropļojumiem un 2. panta 6.a punkta piemērošana dempinga starpību noteikšanai neatbilst PTO tiesību aktiem, |
| --- | --- | --- |

(23)

CCC galvenokārt apgalvoja, ka pašreizējās termiņbeigu procedūras sākšana bijusi nepamatota un ka tāpēc pašreizējā procedūra būtu nekavējoties jāizbeidz šādu iemeslu dēļ:

CCC

—

apgalvojumi par tirgus kropļojumiem un 2. panta 6.a punkta piemērošana dempinga starpību noteikšanai neatbilst PTO tiesību aktiem,

| — | sūdzībā ir ietverta maldinoša informācija, un tā rada nepareizu priekšstatu par Ķīnas ekonomikas struktūru, nesniedzot pamatotus pierādījumus tam, ka tiek kropļotas citrusaugļu izejresursu cenas. CCC arī izvirzīja jautājumu par VU lomu konkrētos Ķīnas tirgos – valsts klātbūtni un tirgus kropļojumiem –, par zemes izmantošanas tiesībām, apgalvojumu par diskrimināciju ar politiku vai pasākumiem un par darbaspēka izmaksām, |
| --- | --- |

—

sūdzībā ir ietverta maldinoša informācija, un tā rada nepareizu priekšstatu par Ķīnas ekonomikas struktūru, nesniedzot pamatotus pierādījumus tam, ka tiek kropļotas citrusaugļu izejresursu cenas. CCC arī izvirzīja jautājumu par VU lomu konkrētos Ķīnas tirgos – valsts klātbūtni un tirgus kropļojumiem –, par zemes izmantošanas tiesībām, apgalvojumu par diskrimināciju ar politiku vai pasākumiem un par darbaspēka izmaksām,

CCC

| — | Savienības kopējā lauksaimniecības politika, |
| --- | --- |

—

Savienības kopējā lauksaimniecības politika,

| — | subsīdijas un atbalsta shēmas, ko lauksaimniekiem lauksaimniecības jomā nodrošina Spānijas valdība, |
| --- | --- |

—

subsīdijas un atbalsta shēmas, ko lauksaimniekiem lauksaimniecības jomā nodrošina Spānijas valdība,

| — | nepietiekami pierādījumi tam, ka ir iespējama kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās. |
| --- | --- |

—

nepietiekami pierādījumi tam, ka ir iespējama kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās.

| (24) | Komisija noraidīja visus CCC argumentus. Konkrēts pamatojums minēto argumentu noraidīšanai ir sniegts:






  — | šīs regulas 54. apsvērumā par normālās vērtības noteikšanai izmantotās metodikas atbilstību PTO tiesībām un 3.2.1.2.–3.2.1.9. iedaļā par nozīmīgiem izmaksu un cenu kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā, tostarp nozīmīgiem konservētu mandarīnu ražošanā izmantoto izejresursu izmaksu un cenu kropļojumiem, |
| --- | --- | --- |

(24)

Komisija noraidīja visus CCC argumentus. Konkrēts pamatojums minēto argumentu noraidīšanai ir sniegts:

CCC

—

šīs regulas 54. apsvērumā par normālās vērtības noteikšanai izmantotās metodikas atbilstību PTO tiesībām un 3.2.1.2.–3.2.1.9. iedaļā par nozīmīgiem izmaksu un cenu kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā, tostarp nozīmīgiem konservētu mandarīnu ražošanā izmantoto izejresursu izmaksu un cenu kropļojumiem,

| — | šīs regulas 55. apsvērumā par Savienības kopējo lauksaimniecības politiku un atbalsta shēmām Spānijas lauksaimniekiem, |
| --- | --- |

—

šīs regulas 55. apsvērumā par Savienības kopējo lauksaimniecības politiku un atbalsta shēmām Spānijas lauksaimniekiem,

| — | šīs regulas 4. iedaļā par kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību. |
| --- | --- |

—

šīs regulas 4. iedaļā par kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību.

1.8.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (25) | Komisija 2020. gada 5. augustā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt antidempinga maksājumu (“izpaustā galīgā informācija”), un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes iesniedza tikai CCC. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2020. gada 5. augustā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt antidempinga maksājumu (“izpaustā galīgā informācija”), un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes iesniedza tikai CCC.

CCC

| (26) | Uzklausīšanas pieprasījumi netika saņemti. |
| --- | --- |

(26)

Uzklausīšanas pieprasījumi netika saņemti.

| (27) | Komisija 2020. gada 7. septembrī visām ieinteresētajām personām izpauda papildu galīgo informāciju, kas iekļāva pārraudzības noteikumu. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts trīs dienu termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par papildu galīgās informācijas izpaušanas dokumentu. Komisija piezīmes nesaņēma. |
| --- | --- |

(27)

Komisija 2020. gada 7. septembrī visām ieinteresētajām personām izpauda papildu galīgo informāciju, kas iekļāva pārraudzības noteikumu. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts trīs dienu termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par papildu galīgās informācijas izpaušanas dokumentu. Komisija piezīmes nesaņēma.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (28) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, sagatavoti vai konservēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mandarīni (arī tanžerīni un sacumas), klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, patlaban definēti HS pozīcijā 2008 (“attiecīgais ražojums”), patlaban klasificēti ar KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (“konservēti mandarīni”). |
| --- | --- |

(28)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, sagatavoti vai konservēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mandarīni (arī tanžerīni un sacumas), klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, patlaban definēti HS pozīcijā 2008 (“attiecīgais ražojums”), patlaban klasificēti ar KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (“konservēti mandarīni”).

| (29) | Attiecīgo ražojumu iegūst, nomizojot un sadalot daiviņās konkrētu šķirņu mazos citrusaugļus (galvenokārt sacumas), ko pēc tam, ievietotus cukura sīrupā, sulā vai ūdenī, iepako dažādu izmēru iepakojumos, lai apmierinātu dažādu tirgu īpašās prasības. |
| --- | --- |

(29)

Attiecīgo ražojumu iegūst, nomizojot un sadalot daiviņās konkrētu šķirņu mazos citrusaugļus (galvenokārt sacumas), ko pēc tam, ievietotus cukura sīrupā, sulā vai ūdenī, iepako dažādu izmēru iepakojumos, lai apmierinātu dažādu tirgu īpašās prasības.

| (30) | Sacumas, klementīni un citi mazie citrusaugļi ir plaši pazīstami ar kopējo nosaukumu “mandarīns”. Lielākā daļa šo dažādo šķirņu augļu ir piemēroti patēriņam svaigā veidā vai pārstrādei. Tie ir līdzīgi, tāpēc uzskata, ka tie sagatavotā vai konservētā veidā ir viens un tas pats ražojums. |
| --- | --- |

(30)

Sacumas, klementīni un citi mazie citrusaugļi ir plaši pazīstami ar kopējo nosaukumu “mandarīns”. Lielākā daļa šo dažādo šķirņu augļu ir piemēroti patēriņam svaigā veidā vai pārstrādei. Tie ir līdzīgi, tāpēc uzskata, ka tie sagatavotā vai konservētā veidā ir viens un tas pats ražojums.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (31) | Izmeklēšanā atklājās, ka tālāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  a) | attiecīgajam ražojumam; |
| --- | --- | --- |

(31)

Izmeklēšanā atklājās, ka tālāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

a)

attiecīgajam ražojumam;

| b) | ĶTR ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; |
| --- | --- |

b)

ĶTR ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam;

| c) | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

c)

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (32) | Komisija nolēma, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Komisija nolēma, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS/ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS/ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

| (34) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konservētu mandarīnu imports turpinājās līdzīgā apjomā kā iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā (t. i., no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim). Absolūtā izteiksmē importa apjoms no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 19 152 tonnas. Ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās, Savienības tirgū bija aptuveni [17 %–25 %] liela tirgus daļa. |
| --- | --- |

(34)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konservētu mandarīnu imports turpinājās līdzīgā apjomā kā iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā (t. i., no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim). Absolūtā izteiksmē importa apjoms no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 19 152 tonnas. Ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās, Savienības tirgū bija aptuveni [17 %–25 %] liela tirgus daļa.

| (35) | Ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās, kopējā paziņotā ražošanas jauda sasniedza aptuveni 5 % no kopējās aplēstās Ķīnas ražošanas jaudas. Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni, Komisija piemēroja 18. pantu un konstatējumus par Ķīnas konservētu mandarīnu tirgu, arī par ražošanu, jaudu un neizmantoto jaudu, balstīja uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(35)

Ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās, kopējā paziņotā ražošanas jauda sasniedza aptuveni 5 % no kopējās aplēstās Ķīnas ražošanas jaudas. Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni, Komisija piemēroja 18. pantu un konstatējumus par Ķīnas konservētu mandarīnu tirgu, arī par ražošanu, jaudu un neizmantoto jaudu, balstīja uz pieejamajiem faktiem.

| (36) | Tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika izdarīti, balstoties it sevišķi uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un statistikas datiem, kuru pamatā bija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu Komisijai paziņotie dalībvalstu dati (“14. panta 6. punkta datubāze”), kā arī uz atlases atbildēm, kas tika sniegtas procedūras sākumā, Yiguan grupas sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un CCC sniegto informāciju. Komisija izmantoja arī citus publiski pieejamas informācijas avotus, piemēram, Global Trade Atlas (13) (“GTA”) un Orbis Bureau van Dijk (14) (“Orbis”) datubāzes. |
| --- | --- |

(36)

Tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika izdarīti, balstoties it sevišķi uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un statistikas datiem, kuru pamatā bija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu Komisijai paziņotie dalībvalstu dati (“14. panta 6. punkta datubāze”), kā arī uz atlases atbildēm, kas tika sniegtas procedūras sākumā, Yiguan grupas sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un CCC sniegto informāciju. Komisija izmantoja arī citus publiski pieejamas informācijas avotus, piemēram, Global Trade Atlas (13) (“GTA”) un Orbis Bureau van Dijk (14) (“Orbis”) datubāzes.

Yiguan

CCC

Global Trade Atlas

13

GTA

Orbis Bureau van Dijk

14

Orbis

3.1.1.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (37) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka ĶTR iekšzemes tirgū pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka ĶTR iekšzemes tirgū pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR.

| (38) | Tāpēc, lai savāktu datus, kas vajadzīgi iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus zināmos ražotājus ĶTR sniegt informāciju, kas prasīta paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā, attiecībā uz izejresursiem, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Pieci ražotāji iesniedza attiecīgo informāciju. |
| --- | --- |

(38)

Tāpēc, lai savāktu datus, kas vajadzīgi iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus zināmos ražotājus ĶTR sniegt informāciju, kas prasīta paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā, attiecībā uz izejresursiem, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Pieci ražotāji iesniedza attiecīgo informāciju.

| (39) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem ĶTR iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. No ĶV atbilde netika saņemta. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. Komisija nesaņēma atbildi no ĶV. |
| --- | --- |

(39)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem ĶTR iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. No ĶV atbilde netika saņemta. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. Komisija nesaņēma atbildi no ĶV.

| (40) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par to, vai attiecībā uz ĶTR ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(40)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par to, vai attiecībā uz ĶTR ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (41) | CCC un Yiguan grupa iesniedza piezīmi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas Tautas Republikā. Komisija šos argumentus ir aplūkojusi iepriekš 54. apsvērumā. |
| --- | --- |

(41)

CCC un Yiguan grupa iesniedza piezīmi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas Tautas Republikā. Komisija šos argumentus ir aplūkojusi iepriekš 54. apsvērumā.

CCC

Yiguan

| (42) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija bija norādījusi arī to, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai ražotājiem eksportētājiem noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt jāizvēlas attiecīga reprezentatīvā valsts, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(42)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija bija norādījusi arī to, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai ražotājiem eksportētājiem noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt jāizvēlas attiecīga reprezentatīvā valsts, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

| (43) | Ar pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (15) (“pirmais PLM”), kurā lūdza viedokli par attiecīgajiem avotiem, ko Komisija var izmantot normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem, Komisija 2020. gada 23. janvārī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu informēja visas ieinteresētās personas. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju, darbaspēku un atlikumus, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija par visatbilstošāko attiecīgo reprezentatīvo valsti šajā posmā noteica Turciju. |
| --- | --- |

(43)

Ar pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (15) (“pirmais PLM”), kurā lūdza viedokli par attiecīgajiem avotiem, ko Komisija var izmantot normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem, Komisija 2020. gada 23. janvārī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu informēja visas ieinteresētās personas. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju, darbaspēku un atlikumus, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija par visatbilstošāko attiecīgo reprezentatīvo valsti šajā posmā noteica Turciju.

15

| (44) | Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no FENAVAL un FRUCOM (16). |
| --- | --- |

(44)

Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no FENAVAL un FRUCOM (16).

FENAVAL

FRUCOM

16

| (45) | Komisija aplūkoja šīs piezīmes 2020. gada 29. maija otrajā paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“otrais PLM”). Minētajā paziņojumā Komisija papildus precizēja ražošanas faktoru sarakstu un atkārtoti nonāca pie secinājuma, ka visatbilstošākā attiecīgā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Turcija. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(45)

Komisija aplūkoja šīs piezīmes 2020. gada 29. maija otrajā paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“otrais PLM”). Minētajā paziņojumā Komisija papildus precizēja ražošanas faktoru sarakstu un atkārtoti nonāca pie secinājuma, ka visatbilstošākā attiecīgā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Turcija. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

3.2.   Normālā vērtība ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās

Normālā vērtība ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās

| (46) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.” |
| --- | --- |

(46)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti

| (47) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts, ka tad, “[j]a (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības,” un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”). Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos un to, ka ražotāji eksportētāji nenāca klajā ne ar kādiem pamatotiem apgalvojumiem, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(47)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts, ka tad, “[j]a (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības,” un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”). Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos un to, ka ražotāji eksportētāji nenāca klajā ne ar kādiem pamatotiem apgalvojumiem, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

[j]a (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības,

ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

3.2.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.2.1.1.   Ievads

| (48) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:






  — | attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, |
| --- | --- | --- |

(48)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

inter alia

—

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

| — | valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, |
| --- | --- |

—

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

| — | diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, |
| --- | --- |

—

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

| — | bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, |
| --- | --- |

—

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

| — | izkropļotas algu izmaksas, |
| --- | --- |

—

izkropļotas algu izmaksas,

izkropļotas algu izmaksas,

| — | piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.” |
| --- | --- |

—

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.”

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.”

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā minētais saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi nodrošina valdībai ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvas tirgus spēku attīstības ietekmē. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā minētais saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi nodrošina valdībai ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvas tirgus spēku attīstības ietekmē.

| (50) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē (sektorā), iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”. |
| --- | --- |

(50)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē (sektorā), iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē (sektorā), iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē

| (51) | Ievērojot minēto noteikumu, Komisija ir publicējusi valsts ziņojumu par ĶTR (“Ziņojums”) (17), kas apliecina, ka ir būtiska valdības iejaukšanās gan daudzos ekonomikas līmeņos, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), gan arī konkrētos sektoros (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu sektorā). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. |
| --- | --- |

(51)

Ievērojot minēto noteikumu, Komisija ir publicējusi valsts ziņojumu par ĶTR (“Ziņojums”) (17), kas apliecina, ka ir būtiska valdības iejaukšanās gan daudzos ekonomikas līmeņos, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), gan arī konkrētos sektoros (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu sektorā). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos.

17

| (52) | Kā norādīts 18. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas apstiprinātu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu, un kuri attiecas uz nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(52)

Kā norādīts 18. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas apstiprinātu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu, un kuri attiecas uz nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (53) | Kā minēts 23. apsvērumā, CCC un Yiguan grupa par šo jautājumu iesniedza piezīmes. Abi apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana nav nedz juridiski, nedz faktu ziņā pamatota. Kā norādīja CCC un Yiguan grupa, tas tā ir tāpēc, ka PTO Antidempinga nolīguma 2.2. pantā nav atzīts nozīmīgu kropļojumu jēdziens. Turklāt, pēc CCC un Yiguan grupas domām, ES izmantotais saliktās normālās vērtības aprēķins neatbilst PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. pantam un tā interpretācijai, ko Apelācijas institūcija sniegusi lietā EU – Biodiesel (Argentina) un ar ko saskaņā saliktas normālās vērtības noteikšana ir pieļauta tikai tad, ja “līdzīgais ražojums netiek pārdots parastā tirdzniecības apritē eksportētājvalsts iekšzemes tirgū vai ja konkrētās tirgus situācijas dēļ (..) tirdzniecība neļauj izdarīt pienācīgu salīdzinājumu”. CCC apgalvoja, ka nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana neietilpst nevienā no šīm pārdošanas kategorijām, proti, ne tirdzniecībā, kas nenotiek “parastā tirdzniecības apritē”, ne “konkrētā tirgus situācijā”. Turklāt CCC un Yiguan grupa apgalvoja, ka nav pietiekami pierādīts, kā tieši valdības iejaukšanās ietekmē cenas un attiecīgi rada kropļojumus. Tāpat CCC un Yiguan grupa jautāja, vai atbalsta shēmas, kas pastāv Savienības kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros un/vai saskaņā ar Spānijas valsts tiesību aktiem, nenoved pie valdības iejaukšanās un tādējādi pie Savienības konservētu mandarīnu ražotāju attiecīgo izmaksu un cenu izkropļošanas. Šajā saistībā CCC un Yiguan grupa lūdza Komisiju nepiemērot 2. panta 6.a punktu lauksaimniecības sektora specifikas dēļ, jo, viņuprāt, tā ir unikāla nozare, kurā visas pasaules valstis īsteno tādu vai citādu atbalstošu politiku. |
| --- | --- |

(53)

Kā minēts 23. apsvērumā, CCC un Yiguan grupa par šo jautājumu iesniedza piezīmes. Abi apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana nav nedz juridiski, nedz faktu ziņā pamatota. Kā norādīja CCC un Yiguan grupa, tas tā ir tāpēc, ka PTO Antidempinga nolīguma 2.2. pantā nav atzīts nozīmīgu kropļojumu jēdziens. Turklāt, pēc CCC un Yiguan grupas domām, ES izmantotais saliktās normālās vērtības aprēķins neatbilst PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. pantam un tā interpretācijai, ko Apelācijas institūcija sniegusi lietā EU – Biodiesel (Argentina) un ar ko saskaņā saliktas normālās vērtības noteikšana ir pieļauta tikai tad, ja “līdzīgais ražojums netiek pārdots parastā tirdzniecības apritē eksportētājvalsts iekšzemes tirgū vai ja konkrētās tirgus situācijas dēļ (..) tirdzniecība neļauj izdarīt pienācīgu salīdzinājumu”. CCC apgalvoja, ka nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana neietilpst nevienā no šīm pārdošanas kategorijām, proti, ne tirdzniecībā, kas nenotiek “parastā tirdzniecības apritē”, ne “konkrētā tirgus situācijā”. Turklāt CCC un Yiguan grupa apgalvoja, ka nav pietiekami pierādīts, kā tieši valdības iejaukšanās ietekmē cenas un attiecīgi rada kropļojumus. Tāpat CCC un Yiguan grupa jautāja, vai atbalsta shēmas, kas pastāv Savienības kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros un/vai saskaņā ar Spānijas valsts tiesību aktiem, nenoved pie valdības iejaukšanās un tādējādi pie Savienības konservētu mandarīnu ražotāju attiecīgo izmaksu un cenu izkropļošanas. Šajā saistībā CCC un Yiguan grupa lūdza Komisiju nepiemērot 2. panta 6.a punktu lauksaimniecības sektora specifikas dēļ, jo, viņuprāt, tā ir unikāla nozare, kurā visas pasaules valstis īsteno tādu vai citādu atbalstošu politiku.

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

EU – Biodiesel (Argentina)

CCC

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

| (54) | Šajā izmeklēšanā Komisija 110. apsvērumā ir secinājusi, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Komisija nepiekrita CCC un Yiguan grupas apgalvojumam, ka Komisija nedrīkst piemērot 2. panta 6.a punktu. Tieši pretēji, Komisija uzskatīja, ka 2. panta 6.a punkts ir piemērojams un ir jāpiemēro šajā lietā esošajos apstākļos. Komisija uzskatīja, ka minētais noteikums ir saderīgs ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Komisija šajā saistībā arī atgādināja, ka strīds DS473 EU – Biodiesel (Argentina) neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu un minētais punkts šajā izmeklēšanā ir attiecīgais normālās vērtības noteikšanas juridiskais pamats. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(54)

Šajā izmeklēšanā Komisija 110. apsvērumā ir secinājusi, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Komisija nepiekrita CCC un Yiguan grupas apgalvojumam, ka Komisija nedrīkst piemērot 2. panta 6.a punktu. Tieši pretēji, Komisija uzskatīja, ka 2. panta 6.a punkts ir piemērojams un ir jāpiemēro šajā lietā esošajos apstākļos. Komisija uzskatīja, ka minētais noteikums ir saderīgs ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Komisija šajā saistībā arī atgādināja, ka strīds DS473 EU – Biodiesel (Argentina) neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu un minētais punkts šajā izmeklēšanā ir attiecīgais normālās vērtības noteikšanas juridiskais pamats. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

CCC

Yiguan

EU – Biodiesel (Argentina)

| (55) | Runājot par CCC un Yiguan atsaukšanos uz ES kopējo lauksaimniecības politiku un/vai atbalsta shēmām, ko paredzot Spānijas valsts tiesību akti, Komisija atgādināja, ka, lai konstatētu, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tiek analizēta viena vai vairāku minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru iespējamā ietekme uz cenām un izmaksām eksportētājvalstī. Šajā kontekstā neņem vērā ne izmaksu struktūru un cenu veidošanas mehānismus citos tirgos, ne sektora konkrētās situācijas vispārējus kvalitatīvos novērtējumus. Tāpēc CCC un Yiguan izvirzītajam argumentam nav nozīmes un tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Runājot par CCC un Yiguan atsaukšanos uz ES kopējo lauksaimniecības politiku un/vai atbalsta shēmām, ko paredzot Spānijas valsts tiesību akti, Komisija atgādināja, ka, lai konstatētu, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tiek analizēta viena vai vairāku minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru iespējamā ietekme uz cenām un izmaksām eksportētājvalstī. Šajā kontekstā neņem vērā ne izmaksu struktūru un cenu veidošanas mehānismus citos tirgos, ne sektora konkrētās situācijas vispārējus kvalitatīvos novērtējumus. Tāpēc CCC un Yiguan izvirzītajam argumentam nav nozīmes un tas tika noraidīts.

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

| (56) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC atkārtoja argumentus, kas izklāstīti 53. apsvērumā, apgalvojot, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, ko vienpusēji izveidojusi ES, pārsniedz spēkā esošās Antidempinga nolīguma tiesību normas, kurās nav attiecīga noteikuma. Turklāt CCC apgalvoja, ka Apelācijas institūcijas nolēmums strīdā DS473 izklāsta noteikumus par to, kā noteikt normālās vērtības, un ka ES ir jāievēro Apelācijas institūcijas nolēmumi. |
| --- | --- |

(56)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC atkārtoja argumentus, kas izklāstīti 53. apsvērumā, apgalvojot, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, ko vienpusēji izveidojusi ES, pārsniedz spēkā esošās Antidempinga nolīguma tiesību normas, kurās nav attiecīga noteikuma. Turklāt CCC apgalvoja, ka Apelācijas institūcijas nolēmums strīdā DS473 izklāsta noteikumus par to, kā noteikt normālās vērtības, un ka ES ir jāievēro Apelācijas institūcijas nolēmumi.

CCC

CCC

| (57) | Komisija atkārtoja, – kā jau minēts 54. apsvērumā, strīds DS473 neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, kas šajā izmeklēšanā ir attiecīgais normālās vērtības noteikšanas juridiskais pamats. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālajai vērtībai izcelsmes valstī būtu jāatspoguļo nekropļotā izejvielu cena reprezentatīvajā valstī. Turklāt Apelācijas institūcijas nolēmumā strīdā DS473 EU–Biodiesel (Argentina) ir apstiprināts, ka pastāv apstākļi, kuros normālo vērtību izcelsmes valstī var aprēķināt, ņemot vērā informāciju no reprezentatīvas trešās valsts. |
| --- | --- |

(57)

Komisija atkārtoja, – kā jau minēts 54. apsvērumā, strīds DS473 neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, kas šajā izmeklēšanā ir attiecīgais normālās vērtības noteikšanas juridiskais pamats. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālajai vērtībai izcelsmes valstī būtu jāatspoguļo nekropļotā izejvielu cena reprezentatīvajā valstī. Turklāt Apelācijas institūcijas nolēmumā strīdā DS473 EU–Biodiesel (Argentina) ir apstiprināts, ka pastāv apstākļi, kuros normālo vērtību izcelsmes valstī var aprēķināt, ņemot vērā informāciju no reprezentatīvas trešās valsts.

EU–Biodiesel (Argentina)

| (58) | Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā sektorā, kas ietver attiecīgo ražojumu. Pamatojoties uz minēto analīzi, kas izklāstīta tālāk 3.2.1.2.–3.2.1.9. iedaļā, tiek noraidīts arguments par to, ka nav pierādīts, kā valdības iejaukšanās ietekmē cenas konservētu mandarīnu sektorā. |
| --- | --- |

(58)

Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā sektorā, kas ietver attiecīgo ražojumu. Pamatojoties uz minēto analīzi, kas izklāstīta tālāk 3.2.1.2.–3.2.1.9. iedaļā, tiek noraidīts arguments par to, ka nav pierādīts, kā valdības iejaukšanās ietekmē cenas konservētu mandarīnu sektorā.

3.2.1.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

| (59) | Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (18). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Lielisks piemērs ir Ķīnas īpašuma tiesības: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (19). |
| --- | --- |

(59)

Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (18). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Lielisks piemērs ir Ķīnas īpašuma tiesības: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (19).

sociālistiskās tirgus ekonomikas

valsts ekonomikas

spēks

nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi

18

19

| (60) | Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (20). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdība īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (20). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdība īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma

Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma

20

| (61) | Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (21). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni. |
| --- | --- |

(61)

Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (21). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

21

| (62) | Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu sektoru un transversālu politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgos sektorus/nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izcelti atsevišķi rūpniecības sektori un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī tālāk 3.2.1.5. iedaļu) (22). |
| --- | --- |

(62)

Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu sektoru un transversālu politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgos sektorus/nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izcelti atsevišķi rūpniecības sektori un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī tālāk 3.2.1.5. iedaļu) (22).

22

| (63) | Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.1.8. iedaļu tālāk) (23). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku sektorā, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (24). |
| --- | --- |

(63)

Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.1.8. iedaļu tālāk) (23). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku sektorā, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (24).

23

24

| (64) | Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (25). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajos sektoros vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (26). |
| --- | --- |

(64)

Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (25). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajos sektoros vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (26).

25

26

| (65) | Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (27). |
| --- | --- |

(65)

Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (27).

27

| (66) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC norādīja, ka sociālistisko tirgus ekonomiku, kurā valstij piederošā ekonomika ieņem dominējošu stāvokli Ķīnā un ĶKP nostiprina šādu stāvokli, Komisija uzskata par iemeslu, lai normālās vērtības noteikšanai izmantotu citādu metodiku. Šajā sakarā CCC kritizēja Komisiju par to, ka tā uzskata, ka valsts attīstība panākta, “kropļojot tirgu”. Pēc CCC domām, ikviena politiskā partija šajā pasaulē rūpētos par savas valsts ekonomiku un censtos uzlabot dzīves līmeni sava zemē. Tādējādi CCC uzskatīja, ka Komisijas pieeja ir politiski orientēta un manāmi neobjektīva. |
| --- | --- |

(66)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC norādīja, ka sociālistisko tirgus ekonomiku, kurā valstij piederošā ekonomika ieņem dominējošu stāvokli Ķīnā un ĶKP nostiprina šādu stāvokli, Komisija uzskata par iemeslu, lai normālās vērtības noteikšanai izmantotu citādu metodiku. Šajā sakarā CCC kritizēja Komisiju par to, ka tā uzskata, ka valsts attīstība panākta, “kropļojot tirgu”. Pēc CCC domām, ikviena politiskā partija šajā pasaulē rūpētos par savas valsts ekonomiku un censtos uzlabot dzīves līmeni sava zemē. Tādējādi CCC uzskatīja, ka Komisijas pieeja ir politiski orientēta un manāmi neobjektīva.

CCC

CCC

CCC

CCC

| (67) | Komisija noraidīja apgalvojumu par neobjektivitāti. Kā jau norādīts 48. apsvērumā, analīze, kas veikta atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punktam, ir vērsta vienīgi uz nozīmīgiem kropļojumiem, proti, uz tiem kropļojumiem, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Tādējādi Komisija pamatojās uz faktiskajiem apstākļiem eksportētājvalstī. |
| --- | --- |

(67)

Komisija noraidīja apgalvojumu par neobjektivitāti. Kā jau norādīts 48. apsvērumā, analīze, kas veikta atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punktam, ir vērsta vienīgi uz nozīmīgiem kropļojumiem, proti, uz tiem kropļojumiem, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Tādējādi Komisija pamatojās uz faktiskajiem apstākļiem eksportētājvalstī.

3.2.1.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

| (68) | Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem tā sniedz norādes. |
| --- | --- |

(68)

Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem tā sniedz norādes.

| (69) | ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.2.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (28). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (29). |
| --- | --- |

(69)

ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.2.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (28). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (29).

28

29

| (70) | Konservētu augļu sektorā ir daudz mazu ražotāju, un šim sektoram parasti ir raksturīgs liels skaits MVU. Tādējādi nebija iespējams noteikt VU un privātā īpašumā esošo uzņēmumu attiecību. Tā kā nebija informācijas, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka arī valsts ir diezgan pārstāvēta šajā sektorā. Katrā ziņā neatkarīgi no īpašumtiesībām uz visiem ražotājiem attiecas Ķīnas valsts politikas pamatnostādnes, kas sīkāk aprakstītas 3.2.1.5. iedaļā. |
| --- | --- |

(70)

Konservētu augļu sektorā ir daudz mazu ražotāju, un šim sektoram parasti ir raksturīgs liels skaits MVU. Tādējādi nebija iespējams noteikt VU un privātā īpašumā esošo uzņēmumu attiecību. Tā kā nebija informācijas, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka arī valsts ir diezgan pārstāvēta šajā sektorā. Katrā ziņā neatkarīgi no īpašumtiesībām uz visiem ražotājiem attiecas Ķīnas valsts politikas pamatnostādnes, kas sīkāk aprakstītas 3.2.1.5. iedaļā.

3.2.1.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

| (71) | Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (30), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (31)) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (32). Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (33). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visos sektoros, ieskaitot konservētu mandarīnu ražotājus un to izejresursu piegādātājus. |
| --- | --- |

(71)

Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (30), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (31)) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (32). Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (33). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visos sektoros, ieskaitot konservētu mandarīnu ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

30

31

32

33

| (72) | Lai gan attiecībā uz konservētu mandarīnu sektoru tā sadrumstalotības dēļ ir pieejama tikai ierobežota informācija par valsts klātbūtni, izmeklēšanā tika konstatēts, ka aptuveni 21 % no ražošanas izmaksām veido tērauds, tādējādi līdzās citrusaugļiem (kas veido aptuveni 25 %–30 % no ražošanas izmaksām) konservētu mandarīnu ražošanai tas ir vissvarīgākā izejviela. Tomēr tērauda sektorā ir ievērojams valsts dominējošais stāvoklis (34). Tērauda sektorā daudzi no lielākajiem tērauda ražotājiem ir VU. Daži no tiem ir konkrēti minēti Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam (35) kā piemēri 12. piecgades sasniegumiem (piemēram, Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel). Ņemot vērā, ka konservu kārbu ražošanā tērauds ir nozīmīgs izejresurss, konservētu mandarīnu ražotāji gūst labumu no cenu kropļojumiem, kurus rada valsts iejaukšanās tērauda sektorā. |
| --- | --- |

(72)

Lai gan attiecībā uz konservētu mandarīnu sektoru tā sadrumstalotības dēļ ir pieejama tikai ierobežota informācija par valsts klātbūtni, izmeklēšanā tika konstatēts, ka aptuveni 21 % no ražošanas izmaksām veido tērauds, tādējādi līdzās citrusaugļiem (kas veido aptuveni 25 %–30 % no ražošanas izmaksām) konservētu mandarīnu ražošanai tas ir vissvarīgākā izejviela. Tomēr tērauda sektorā ir ievērojams valsts dominējošais stāvoklis (34). Tērauda sektorā daudzi no lielākajiem tērauda ražotājiem ir VU. Daži no tiem ir konkrēti minēti Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam (35) kā piemēri 12. piecgades sasniegumiem (piemēram, Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel). Ņemot vērā, ka konservu kārbu ražošanā tērauds ir nozīmīgs izejresurss, konservētu mandarīnu ražotāji gūst labumu no cenu kropļojumiem, kurus rada valsts iejaukšanās tērauda sektorā.

34

35

Baosteel

Anshan Iron and Steel

Wuhan Iron and Steel

| (73) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC nepiekrita Komisijas pieejai. Pēc tās domām, Komisija bija atzinusi, ka valsts klātbūtne citrusaugļu nozarē ir diezgan ierobežota, bet pēc tam novirzījusies no jautājuma, pievēršoties izejresursam no tērauda sektora, nevis aplūkojot valsts klātbūtni pašā citrusaugļu sektorā. |
| --- | --- |

(73)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC nepiekrita Komisijas pieejai. Pēc tās domām, Komisija bija atzinusi, ka valsts klātbūtne citrusaugļu nozarē ir diezgan ierobežota, bet pēc tam novirzījusies no jautājuma, pievēršoties izejresursam no tērauda sektora, nevis aplūkojot valsts klātbūtni pašā citrusaugļu sektorā.

CCC

| (74) | Komisija noraidīja šo piezīmi. Kā atgādināts tālāk 96. un 97. apsvērumā, Ķīnas sistēmas attiecīgās iezīmes, kas rada nozīmīgus kropļojumus, ir attiecināmas uz visu valsti un visiem sektoriem, ieskaitot ražošanas faktorus, ko izmanto konservētu mandarīnu ražošanā. Ņemot vērā tērauda kā izejresursa nozīmi un to, ka visi izejresursi, izņemot daļu cukura, tiek iegūti ĶTR, konservētu mandarīnu izmaksas nepārprotami ir pakļautas šādiem sistēmiskiem kropļojumiem, arī tādēļ, ka tērauda sektorā valstij ir ievērojams dominējošs stāvoklis. |
| --- | --- |

(74)

Komisija noraidīja šo piezīmi. Kā atgādināts tālāk 96. un 97. apsvērumā, Ķīnas sistēmas attiecīgās iezīmes, kas rada nozīmīgus kropļojumus, ir attiecināmas uz visu valsti un visiem sektoriem, ieskaitot ražošanas faktorus, ko izmanto konservētu mandarīnu ražošanā. Ņemot vērā tērauda kā izejresursa nozīmi un to, ka visi izejresursi, izņemot daļu cukura, tiek iegūti ĶTR, konservētu mandarīnu izmaksas nepārprotami ir pakļautas šādiem sistēmiskiem kropļojumiem, arī tādēļ, ka tērauda sektorā valstij ir ievērojams dominējošs stāvoklis.

| (75) | Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.1.8. iedaļu tālāk), kā arī papildu izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (36). |
| --- | --- |

(75)

Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.1.8. iedaļu tālāk), kā arī papildu izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (36).

36

| (76) | Tādējādi tas, ka valsts ir pārstāvēta un iejaucas uzņēmumos, ieskaitot VU un citus sektorus (piemēram, finanšu un izejresursu sektorus), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās. |
| --- | --- |

(76)

Tādējādi tas, ka valsts ir pārstāvēta un iejaucas uzņēmumos, ieskaitot VU un citus sektorus (piemēram, finanšu un izejresursu sektorus), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

3.2.1.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

| (77) | Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visus ekonomikas sektorus. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un iestādes katrā pārvaldības līmenī uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tiem sektoriem, kurus valdība atzinusi par stratēģiskiem vai citādi politiski nozīmīgiem, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (37). |
| --- | --- |

(77)

Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visus ekonomikas sektorus. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un iestādes katrā pārvaldības līmenī uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tiem sektoriem, kurus valdība atzinusi par stratēģiskiem vai citādi politiski nozīmīgiem, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (37).

37

| (78) | Konkrēti, konservētu mandarīnu sektorā, kā jau norādīts 72. apsvērumā iepriekš, tērauds ir svarīgs ražošanas izejresurss. Lai gan konservētu mandarīnu sektors pats par sevi ir neliela daļa no ražošanas nozares un uz to tieši neattiecas ĶV galvenie plāni, ražotāji šajā sektorā gūst labumu no izmantoto izejvielu, galvenokārt tērauda un dzelzs, cenu kropļojumiem. |
| --- | --- |

(78)

Konkrēti, konservētu mandarīnu sektorā, kā jau norādīts 72. apsvērumā iepriekš, tērauds ir svarīgs ražošanas izejresurss. Lai gan konservētu mandarīnu sektors pats par sevi ir neliela daļa no ražošanas nozares un uz to tieši neattiecas ĶV galvenie plāni, ražotāji šajā sektorā gūst labumu no izmantoto izejvielu, galvenokārt tērauda un dzelzs, cenu kropļojumiem.

| (79) | Ķīnas valdība atzīst tērauda ražošanas nozari par nozīmīgu nozari (38). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda ražošanas nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un municipālā līmenī, piemēram, Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens” (39). Galvenie plānā izklāstītie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (40). Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (41) (“Katalogs”) dzelzs un tērauda ražošanas nozare iekļauta veicināmo nozaru sarakstā. Kataloga piemērojamību ir apstiprinājusi nesena antisubsidēšanas izmeklēšana, kas attiecās uz konkrētiem ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem (42). |
| --- | --- |

(79)

Ķīnas valdība atzīst tērauda ražošanas nozari par nozīmīgu nozari (38). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda ražošanas nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un municipālā līmenī, piemēram, Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens” (39). Galvenie plānā izklāstītie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (40). Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (41) (“Katalogs”) dzelzs un tērauda ražošanas nozare iekļauta veicināmo nozaru sarakstā. Kataloga piemērojamību ir apstiprinājusi nesena antisubsidēšanas izmeklēšana, kas attiecās uz konkrētiem ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem (42).

38

39

40

41

42

| (80) | ĶV sniedz arī papildu norādījumus par sektora attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām, kas citustarp attiecas uz tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas likvidēšanu, ražojumu klāstu, pārvietošanu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu tērauda sektora attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos (43). |
| --- | --- |

(80)

ĶV sniedz arī papildu norādījumus par sektora attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām, kas citustarp attiecas uz tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas likvidēšanu, ražojumu klāstu, pārvietošanu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu tērauda sektora attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos (43).

43

| (81) | Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda un dzelzs – attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotās galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties. |
| --- | --- |

(81)

Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda un dzelzs – attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotās galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties.

| (82) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC apgalvoja, ka Komisijas argumentācija esot tāda, it kā resursi Ķīnas Tautas Republikā tiktu piešķirti, neievērojot tirgus spēkus un tādējādi kavējot valsts vispārējo ekonomikas attīstību, bet tas tā nav. Turklāt CCC norādīja, ka visi ES ekonomikas dalībnieki – gan publiskā, gan privātā īpašumā esoši – arī rīkojas saskaņā ar ES plāniem vai dalībvalsts izstrādāto politiku. |
| --- | --- |

(82)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCC apgalvoja, ka Komisijas argumentācija esot tāda, it kā resursi Ķīnas Tautas Republikā tiktu piešķirti, neievērojot tirgus spēkus un tādējādi kavējot valsts vispārējo ekonomikas attīstību, bet tas tā nav. Turklāt CCC norādīja, ka visi ES ekonomikas dalībnieki – gan publiskā, gan privātā īpašumā esoši – arī rīkojas saskaņā ar ES plāniem vai dalībvalsts izstrādāto politiku.

CCC

CCC

| (83) | Šajā sakarā Komisija atkārtoja, ka, veicot analīzi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, netiek analizēti tādi jautājumi kā vispārējā ekonomikas attīstība vai dzīves līmeņa uzlabošana. Toties, kā norādīts 48. apsvērumā, analīze ir vērsta tikai uz jautājumiem par to, kādā mērā paziņotās cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu un enerģijas izmaksas, nenosaka brīvu tirgus spēku ietekme, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Attiecībā uz CCC atsaukšanos uz ES ekonomikas dalībnieku darbībām Komisija atgādināja, kā jau noradīts 55. apsvērumā, analizējot nozīmīgus kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tiek aplūkota viena vai vairāku minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru iespējamā ietekme uz cenām un izmaksām eksportētājvalstī. Šajā kontekstā netika ņemtas vērā ekonomikas dalībnieku darbības citos tirgos. |
| --- | --- |

(83)

Šajā sakarā Komisija atkārtoja, ka, veicot analīzi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, netiek analizēti tādi jautājumi kā vispārējā ekonomikas attīstība vai dzīves līmeņa uzlabošana. Toties, kā norādīts 48. apsvērumā, analīze ir vērsta tikai uz jautājumiem par to, kādā mērā paziņotās cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu un enerģijas izmaksas, nenosaka brīvu tirgus spēku ietekme, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Attiecībā uz CCC atsaukšanos uz ES ekonomikas dalībnieku darbībām Komisija atgādināja, kā jau noradīts 55. apsvērumā, analizējot nozīmīgus kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tiek aplūkota viena vai vairāku minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru iespējamā ietekme uz cenām un izmaksām eksportētājvalstī. Šajā kontekstā netika ņemtas vērā ekonomikas dalībnieku darbības citos tirgos.

CCC

3.2.1.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

| (84) | Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un parādnieku likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā attiecīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (44). |
| --- | --- |

(84)

Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un parādnieku likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā attiecīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (44).

44

| (85) | Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (45). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (46). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (47). |
| --- | --- |

(85)

Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (45). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (46). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (47).

45

46

47

| (86) | Ļoti līdzīgi kā citos Ķīnas ekonomikas sektoros, arī uz konservētu mandarīnu ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas, kas liktu apšaubīt šos konstatējumus, jo CCC un Yiguan grupa tikai apgalvoja, ka zemes piešķiršana nav līdzvērtīga komerciālas zemes izmantošanas ierobežošanai vai aizliegšanai, ka visas valstis aizsargā lauksaimniekus un ka lauksaimniecība ir būtiska ikvienas valsts saimnieciskās darbības daļa, kas ir cieši saistīta ar sociālo stabilitāti un drošību. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rada kropļojumus. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un bez informācijas, kas liecinātu par pretējo, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz konservētu mandarīnu sektoru. |
| --- | --- |

(86)

Ļoti līdzīgi kā citos Ķīnas ekonomikas sektoros, arī uz konservētu mandarīnu ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas, kas liktu apšaubīt šos konstatējumus, jo CCC un Yiguan grupa tikai apgalvoja, ka zemes piešķiršana nav līdzvērtīga komerciālas zemes izmantošanas ierobežošanai vai aizliegšanai, ka visas valstis aizsargā lauksaimniekus un ka lauksaimniecība ir būtiska ikvienas valsts saimnieciskās darbības daļa, kas ir cieši saistīta ar sociālo stabilitāti un drošību. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rada kropļojumus. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un bez informācijas, kas liecinātu par pretējo, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz konservētu mandarīnu sektoru.

CCC

Yiguan

| (87) | Pēc tam kad bija izpausta galīgā informācija CCC un Yiguan grupa apgalvoja, ka, tā kā Komisija nespēja atrast pierādījumus, kas pamatotu tās secinājumu par tirgus kropļojumiem, jo citrusaugļu nozarē trūka faktu, tā pievērsās Ķīnas vispārējai ekonomikas struktūrai, kam raksturīga “sociālistiska ekonomika”, ĶV administrācijas struktūrai un ĶKP lomai. Savās piezīmēs CCC norādīja, ka citrusaugļu sektorā nav konstatēti tādi faktori kā bankrota, uzņēmējdarbības vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. |
| --- | --- |

(87)

Pēc tam kad bija izpausta galīgā informācija CCC un Yiguan grupa apgalvoja, ka, tā kā Komisija nespēja atrast pierādījumus, kas pamatotu tās secinājumu par tirgus kropļojumiem, jo citrusaugļu nozarē trūka faktu, tā pievērsās Ķīnas vispārējai ekonomikas struktūrai, kam raksturīga “sociālistiska ekonomika”, ĶV administrācijas struktūrai un ĶKP lomai. Savās piezīmēs CCC norādīja, ka citrusaugļu sektorā nav konstatēti tādi faktori kā bankrota, uzņēmējdarbības vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde.

CCC

Yiguan

CCC

| (88) | Tomēr CCC argumenti netika pieņemti. Komisija atgādināja, ka Ķīnas bankrota, uzņēmējdarbības un īpašuma tiesību akti ir vispārēji piemērojami (48), arī konservētu mandarīnu nozarē. Nav precīzu un atbilstošu pierādījumu, kas ļautu nešaubīgi noteikt, ka citrusaugļu nozari neietekmē kropļojumi, kuri izriet no bankrota, uzņēmējdarbības vai īpašuma tiesību trūkuma, diskriminējošas piemērošanas vai neatbilstīgas izpildes. |
| --- | --- |

(88)

Tomēr CCC argumenti netika pieņemti. Komisija atgādināja, ka Ķīnas bankrota, uzņēmējdarbības un īpašuma tiesību akti ir vispārēji piemērojami (48), arī konservētu mandarīnu nozarē. Nav precīzu un atbilstošu pierādījumu, kas ļautu nešaubīgi noteikt, ka citrusaugļu nozari neietekmē kropļojumi, kuri izriet no bankrota, uzņēmējdarbības vai īpašuma tiesību trūkuma, diskriminējošas piemērošanas vai neatbilstīgas izpildes.

CCC

48

| (89) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka konservētu mandarīnu sektorā bankrota un īpašuma tiesības tiek diskriminējoši piemērotas vai neatbilstīgi izpildītas, arī attiecībā uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka konservētu mandarīnu sektorā bankrota un īpašuma tiesības tiek diskriminējoši piemērotas vai neatbilstīgi izpildītas, arī attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

3.2.1.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

| (90) | Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (49). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (50). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (51). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas. |
| --- | --- |

(90)

Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (49). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (50). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (51). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas.

49

50

51

| (91) | Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz konservētu mandarīnu nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Drīzāk pretēji, proti, CCC un Yiguan grupa norādīja, ka nozīmīga daļa darbaspēka, kas nodarbināts citrusaugļu pārstrādes uzņēmumos, parasti ir pagaidu vai sezonas darba ņēmēji, kurus pieņem darbā no lauku apgabaliem, kuri ar uzņēmumiem neslēdz darba līgumu un kuru samaksa pilnībā balstās uz darba rezultātiem, ko nosaka pēc saražotā vai apstrādātā daudzuma. CCC un Yiguan grupa neiesniedza informāciju, kas būtu pretrunā 90. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem. Toties tās vienkārši norādīja, ka nav apstrīdama Ķīnas straujā urbanizācija un ka miljoniem cilvēku pārvietošanās daudzās pilsētās liecina par cilvēku mobilitāti Ķīnā. Tomēr, kā norādīts 90. apsvērumā, nevis darba ņēmēju fiziskā mobilitāte, bet gan mājsaimniecību reģistrācijas sistēma dažu kategoriju darba ņēmēju neaizsargātības dēļ rada algu izkropļojumus. Turklāt CCC un Yiguan atsaucās uz sākotnējo izmeklēšanu, bet nenorādīja nevienu konkrētu minētās izmeklēšanas konstatējumu, kas liktu apšaubīt, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka sākotnējā izmeklēšanā nav vis atbalstīta CCC un Yiguan nostāja, bet gan norādītas vairākas nepilnības, kas skar veidu, kā tiek noslēgts darba līgums un atalgoti darba ņēmēji. |
| --- | --- |

(91)

Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz konservētu mandarīnu nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Drīzāk pretēji, proti, CCC un Yiguan grupa norādīja, ka nozīmīga daļa darbaspēka, kas nodarbināts citrusaugļu pārstrādes uzņēmumos, parasti ir pagaidu vai sezonas darba ņēmēji, kurus pieņem darbā no lauku apgabaliem, kuri ar uzņēmumiem neslēdz darba līgumu un kuru samaksa pilnībā balstās uz darba rezultātiem, ko nosaka pēc saražotā vai apstrādātā daudzuma. CCC un Yiguan grupa neiesniedza informāciju, kas būtu pretrunā 90. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem. Toties tās vienkārši norādīja, ka nav apstrīdama Ķīnas straujā urbanizācija un ka miljoniem cilvēku pārvietošanās daudzās pilsētās liecina par cilvēku mobilitāti Ķīnā. Tomēr, kā norādīts 90. apsvērumā, nevis darba ņēmēju fiziskā mobilitāte, bet gan mājsaimniecību reģistrācijas sistēma dažu kategoriju darba ņēmēju neaizsargātības dēļ rada algu izkropļojumus. Turklāt CCC un Yiguan atsaucās uz sākotnējo izmeklēšanu, bet nenorādīja nevienu konkrētu minētās izmeklēšanas konstatējumu, kas liktu apšaubīt, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka sākotnējā izmeklēšanā nav vis atbalstīta CCC un Yiguan nostāja, bet gan norādītas vairākas nepilnības, kas skar veidu, kā tiek noslēgts darba līgums un atalgoti darba ņēmēji.

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

CCC

Yiguan

| (92) | Pēc tam kad bija izpausta galīgā informācija, CCC atkārtoja savus argumentus attiecībā uz divām darba ņēmēju grupām augļu pārstrādes nozarē, proti, pilnslodzes nodarbinātajiem un sezonas darba ņēmējiem. Šajā sakarā CCC uzstāja, ka tas, ka augļu pārstrādes uzņēmumi nodarbina sezonas darba ņēmējus no ĶTR ziemeļu daļas, apliecina gan brīvību nodarbināt darba ņēmējus, gan brīvību izvēlēties būt nodarbinātam. Tādējādi CCC uzskatīja, ka Komisijas novērtējums par kropļojumiem, kas saistīti ar algām, ir faktu ziņā aplams. |
| --- | --- |

(92)

Pēc tam kad bija izpausta galīgā informācija, CCC atkārtoja savus argumentus attiecībā uz divām darba ņēmēju grupām augļu pārstrādes nozarē, proti, pilnslodzes nodarbinātajiem un sezonas darba ņēmējiem. Šajā sakarā CCC uzstāja, ka tas, ka augļu pārstrādes uzņēmumi nodarbina sezonas darba ņēmējus no ĶTR ziemeļu daļas, apliecina gan brīvību nodarbināt darba ņēmējus, gan brīvību izvēlēties būt nodarbinātam. Tādējādi CCC uzskatīja, ka Komisijas novērtējums par kropļojumiem, kas saistīti ar algām, ir faktu ziņā aplams.

CCC

CCC

CCC

| (93) | Tomēr Komisija nebija apgalvojusi, ka nozīmīgus kropļojumus radītu tas, ka pastāv tādas dažādas darba ņēmēju kategorijas kā pilnslodzes nodarbinātie vai sezonas darba ņēmēji. Iepriekš 90. apsvērumā aprakstītās ar algām saistītās nepilnības un kropļojumus turpretim rada tieši darba tiesību sistēmas īpatnības apvienojumā ar mājsaimniecību reģistrācijas sistēmu un tādu kolektīvu darbaspēka organizāciju trūkumu, kas pārstāvētu darba ņēmēju intereses. Tāpēc CCC argumentus nav iespējams pieņemt. |
| --- | --- |

(93)

Tomēr Komisija nebija apgalvojusi, ka nozīmīgus kropļojumus radītu tas, ka pastāv tādas dažādas darba ņēmēju kategorijas kā pilnslodzes nodarbinātie vai sezonas darba ņēmēji. Iepriekš 90. apsvērumā aprakstītās ar algām saistītās nepilnības un kropļojumus turpretim rada tieši darba tiesību sistēmas īpatnības apvienojumā ar mājsaimniecību reģistrācijas sistēmu un tādu kolektīvu darbaspēka organizāciju trūkumu, kas pārstāvētu darba ņēmēju intereses. Tāpēc CCC argumentus nav iespējams pieņemt.

CCC

| (94) | Tādējādi konservētu mandarīnu sektoru skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (kad tai ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(94)

Tādējādi konservētu mandarīnu sektoru skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (kad tai ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.2.1.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

| (95) | Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota. |
| --- | --- |

(95)

Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

| (96) | Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (52), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (53), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (54). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (55). |
| --- | --- |

(96)

Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (52), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (53), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (54). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (55).

52

53

54

55

| (97) | Lai gan tiek atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme. |
| --- | --- |

(97)

Lai gan tiek atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

| (98) | Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tāpēc, ka riska novērtējumu ietekmē uzņēmuma stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (56). |
| --- | --- |

(98)

Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tāpēc, ka riska novērtējumu ietekmē uzņēmuma stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (56).

56

| (99) | To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (57). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lieliem privātiem uzņēmumiem ar labiem sakariem un uzņēmumiem, kas darbojas nozīmīgākajos rūpniecības sektoros, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(99)

To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (57). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lieliem privātiem uzņēmumiem ar labiem sakariem un uzņēmumiem, kas darbojas nozīmīgākajos rūpniecības sektoros, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

57

| (100) | Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai. |
| --- | --- |

(100)

Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

| (101) | Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu. |
| --- | --- |

(101)

Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

| (102) | Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par kapitāla sadales efektivitātes pasliktināšanos, un nav pazīmju, ka kredītresursu pieejamības ierobežojumi kļūtu stingrāki, kā to varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad riskanto parādu kļūst aizvien vairāk, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus. |
| --- | --- |

(102)

Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par kapitāla sadales efektivitātes pasliktināšanos, un nav pazīmju, ka kredītresursu pieejamības ierobežojumi kļūtu stingrāki, kā to varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad riskanto parādu kļūst aizvien vairāk, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

| (103) | Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

(103)

Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

| (104) | Nav sniegti pierādījumi par to, ka konservētu mandarīnu nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītajiem valdības iejaukšanās veidiem finanšu sistēmā. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(104)

Nav sniegti pierādījumi par to, ka konservētu mandarīnu nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītajiem valdības iejaukšanās veidiem finanšu sistēmā. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (105) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju CCC apgalvoja, ka Komisija pēc paziņojuma, ka valsts īpašumtiesības uz finanšu institūcijām Ķīnā un ĶKP klātbūtne kropļojot piekļuvi finansējumam un procentu likmes, nonāk pie pārsteidzīga secinājuma, ka lauksaimniecība un tās pārstrādes sektors ir izkropļoti. CCC konstatēja, ka Komisija nav izskaidrojusi, vai citrusaugļu nozarei ir grūtības piekļūt finansējumam, un pēc tam pauda viedokli, ka ES grozītā tirdzniecības aizsardzības instrumenta nolūks un pamatojums ir radīt jaunus noteikumus, kas nav ietverti PTO Antidempinga nolīgumā. |
| --- | --- |

(105)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju CCC apgalvoja, ka Komisija pēc paziņojuma, ka valsts īpašumtiesības uz finanšu institūcijām Ķīnā un ĶKP klātbūtne kropļojot piekļuvi finansējumam un procentu likmes, nonāk pie pārsteidzīga secinājuma, ka lauksaimniecība un tās pārstrādes sektors ir izkropļoti. CCC konstatēja, ka Komisija nav izskaidrojusi, vai citrusaugļu nozarei ir grūtības piekļūt finansējumam, un pēc tam pauda viedokli, ka ES grozītā tirdzniecības aizsardzības instrumenta nolūks un pamatojums ir radīt jaunus noteikumus, kas nav ietverti PTO Antidempinga nolīgumā.

CCC

CCC

| (106) | Atbildot uz šīm piezīmēm, Komisija norādīja, ka tās analīze, kas norādīta iepriekš, par kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē ir balstīta uz objektīviem pierādījumiem, kuri iekļauti lietas materiālos un par kuriem CCC tika dota iespēja izteikt piezīmes. Pamatojoties uz visu pieejamo pierādījumu kopumu, Komisijas rīcībā nebija precīzu un atbilstošu pierādījumu par to, ka piekļuve finansējumam netiktu izkropļota. CCC piezīmes par pamatregulas 2. panta 6.a punkta saderību ar PTO noteikumiem jau ir aplūkotas iepriekš 54. un 57. apsvērumā. |
| --- | --- |

(106)

Atbildot uz šīm piezīmēm, Komisija norādīja, ka tās analīze, kas norādīta iepriekš, par kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē ir balstīta uz objektīviem pierādījumiem, kuri iekļauti lietas materiālos un par kuriem CCC tika dota iespēja izteikt piezīmes. Pamatojoties uz visu pieejamo pierādījumu kopumu, Komisijas rīcībā nebija precīzu un atbilstošu pierādījumu par to, ka piekļuve finansējumam netiktu izkropļota. CCC piezīmes par pamatregulas 2. panta 6.a punkta saderību ar PTO noteikumiem jau ir aplūkotas iepriekš 54. un 57. apsvērumā.

CCC

CCC

3.2.1.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskums

| (107) | Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.1.1.–3.2.1.5. iedaļā un Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visiem ekonomikas sektoriem. Tas pats sakāms par 3.2.1.6.–3.2.1.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(107)

Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.1.1.–3.2.1.5. iedaļā un Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visiem ekonomikas sektoriem. Tas pats sakāms par 3.2.1.6.–3.2.1.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

| (108) | Komisija atgādina, ka konservētu mandarīnu ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Lietas materiāli liecina, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, visus izejresursus, izņemot daļu cukura, iegūst Ķīnas Tautas Republikā. Kad konservētu mandarīnu ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visos sektoros. |
| --- | --- |

(108)

Komisija atgādina, ka konservētu mandarīnu ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Lietas materiāli liecina, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, visus izejresursus, izņemot daļu cukura, iegūst Ķīnas Tautas Republikā. Kad konservētu mandarīnu ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visos sektoros.

| (109) | Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot konservētu mandarīnu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt. izmaksas), tāpēc ka to cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem, un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(109)

Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot konservētu mandarīnu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt. izmaksas), tāpēc ka to cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem, un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

3.2.1.10.   Secinājums

| (110) | Analīze 3.2.1.2.–3.2.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī konservētu mandarīnu sektorā (kas aptver arī attiecīgo ražojumu), liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. |
| --- | --- |

(110)

Analīze 3.2.1.2.–3.2.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī konservētu mandarīnu sektorā (kas aptver arī attiecīgo ražojumu), liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

| (111) | Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(111)

Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.2.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

| (112) | Reprezentatīvās valsts izvēle tika balstīta uz šādiem kritērijiem:






  a) | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR; |
| --- | --- | --- |

(112)

Reprezentatīvās valsts izvēle tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

a)

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR;

| b) | izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī; |
| --- | --- |

b)

izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī;

| c) | attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī;

| d) | ja bija vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā deva valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

d)

ja bija vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā deva valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (113) | Kā paskaidrots 43.–45. apsvērumā, Komisija ieinteresētajām personām darīja pieejamus divus paziņojumus par lietas materiāliem attiecībā uz normālās vērtības noteikšanai izmantotajiem avotiem. Otrajā PLM Komisija secināja, ka Turcija ir uzskatāma par attiecīgu reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Komisija nesaņēma piezīmes par reprezentatīvās valsts izvēli. |
| --- | --- |

(113)

Kā paskaidrots 43.–45. apsvērumā, Komisija ieinteresētajām personām darīja pieejamus divus paziņojumus par lietas materiāliem attiecībā uz normālās vērtības noteikšanai izmantotajiem avotiem. Otrajā PLM Komisija secināja, ka Turcija ir uzskatāma par attiecīgu reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Komisija nesaņēma piezīmes par reprezentatīvās valsts izvēli.

3.2.3.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

| (114) | Pirmajā PLM Komisija bija norādījusi – lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), savukārt neizkropļotu darbaspēka, enerģijas un atlikumu izmaksu noteikšanai izmantotais avots būs atkarīgs no izraudzītās reprezentatīvās valsts. |
| --- | --- |

(114)

Pirmajā PLM Komisija bija norādījusi – lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), savukārt neizkropļotu darbaspēka, enerģijas un atlikumu izmaksu noteikšanai izmantotais avots būs atkarīgs no izraudzītās reprezentatīvās valsts.

Global Trade Atlas

GTA

| (115) | Turklāt, pamatojoties uz lēmumu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti atbilstīgi otrajā PLM norādītajam, Komisija informēja ieinteresētās personas, ka neizkropļotu ražošanas faktoru izmaksu noteikšanai tā plāno izmantot GTA un neizkropļotu darbaspēka un enerģijas izmaksu noteikšanai – Turcijas Statistikas institūtu. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt, pamatojoties uz lēmumu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti atbilstīgi otrajā PLM norādītajam, Komisija informēja ieinteresētās personas, ka neizkropļotu ražošanas faktoru izmaksu noteikšanai tā plāno izmantot GTA un neizkropļotu darbaspēka un enerģijas izmaksu noteikšanai – Turcijas Statistikas institūtu.

GTA

3.2.4.   Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

3.2.4.1.   Saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotie dati

| (116) | Komisija pirmajā un otrajā PLM norādīja, ka saliktās normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu tā ir iecerējusi izmantot šādus avotus:






  a) | Global Trade Atlas (GTA) (58) attiecībā uz izejvielām; |
| --- | --- | --- |

(116)

Komisija pirmajā un otrajā PLM norādīja, ka saliktās normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu tā ir iecerējusi izmantot šādus avotus:

a)

Global Trade Atlas (GTA) (58) attiecībā uz izejvielām;

Global Trade Atlas

GTA

58

| b) | Turcijas Statistikas institūta (Turkstat) (59) datus attiecībā uz darbaspēku un elektroenerģiju; |
| --- | --- |

b)

Turcijas Statistikas institūta (Turkstat) (59) datus attiecībā uz darbaspēku un elektroenerģiju;

Turkstat

59

| c) | Orbis (60) attiecībā uz Turcijas uzņēmuma finanšu datiem par PVA un peļņu. |
| --- | --- |

c)

Orbis (60) attiecībā uz Turcijas uzņēmuma finanšu datiem par PVA un peļņu.

Orbis

60

| (117) | Nākamajā tabulā ir apkopoti aprēķinos izmantotie ražošanas faktori ar to attiecīgajiem HS kodiem un vienības vērtībām no GTA vai Turcijas datubāzēm, ieskaitot ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas.

  1. tabula








  Ražošanas faktors | Turcijas preču kodi | Neizkropļota vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Citrusaugļi, svaigi vai žāvēti, mandarīni (arī tanžerīni un sacumas) | 0805 21 10 00 | 5,66 CNY/kg |
| Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, baltais cukurs | 1701 99 10 00 | 6,15 CNY/kg |
| Kastes un kārbas no gofrēta papīra vai kartona, izmantošanai iestādēs, veikalos utt. | 4819 10 00 00 | 11,69 CNY/kg |
| Jebkura veida birkas un etiķetes no papīra vai kartona, ar iespiestu tekstu vai attēlu, pašlīmējošas | 4821 10 10 00 | 118,30 CNY/kg |
| Citāds papīrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes šķiedrām, sagriezts pēc izmēra vai formas; citādi izstrādājumi no papīra masas, papīra, kartona, celulozes vates vai celulozes šķiedru auduma | 4823 90 40 90 | 38,95 CNY/kg |
| Dzelzs vai tērauda konservu kārbas, kuras aizvākojamas lodējot vai atlokojot un kuras izmantojamas pārtikas produktu uzglabāšanai, ar ietilpību ne vairāk kā 300 l, ar apšuvumu vai siltumizolāciju vai bez tiem, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma | 7310 21 11 00 | 28,26 CNY/kg |
| Darbaspēks |
| Darbaspēka izmaksas ražošanas sektorā | [Neattiecas] | 37,70 CNY/h |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | [Neattiecas] | 0,52 CNY/kWh |

(117)

Nākamajā tabulā ir apkopoti aprēķinos izmantotie ražošanas faktori ar to attiecīgajiem HS kodiem un vienības vērtībām no GTA vai Turcijas datubāzēm, ieskaitot ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas.

GTA

1. tabula

1. tabula

Ražošanas faktors

Turcijas preču kodi

Neizkropļota vērtība

Izejvielas

Izejvielas

Citrusaugļi, svaigi vai žāvēti, mandarīni (arī tanžerīni un sacumas)

0805 21 10 00

5,66 CNY/kg

Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, baltais cukurs

1701 99 10 00

6,15 CNY/kg

Kastes un kārbas no gofrēta papīra vai kartona, izmantošanai iestādēs, veikalos utt.

4819 10 00 00

11,69 CNY/kg

Jebkura veida birkas un etiķetes no papīra vai kartona, ar iespiestu tekstu vai attēlu, pašlīmējošas

4821 10 10 00

118,30 CNY/kg

Citāds papīrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes šķiedrām, sagriezts pēc izmēra vai formas; citādi izstrādājumi no papīra masas, papīra, kartona, celulozes vates vai celulozes šķiedru auduma

4823 90 40 90

38,95 CNY/kg

Dzelzs vai tērauda konservu kārbas, kuras aizvākojamas lodējot vai atlokojot un kuras izmantojamas pārtikas produktu uzglabāšanai, ar ietilpību ne vairāk kā 300 l, ar apšuvumu vai siltumizolāciju vai bez tiem, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma

7310 21 11 00

28,26 CNY/kg

Darbaspēks

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas ražošanas sektorā

[Neattiecas]

37,70 CNY/h

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

[Neattiecas]

0,52 CNY/kWh

3.2.4.2.   Izejvielas un lūžņi

| (118) | Attiecībā uz visām izejvielām Komisija balstījās uz importa cenām, jo nebija pieejama informācija par reprezentatīvās valsts tirgu. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR. Līdzīgi arī netika iekļauti importa dati par importu reprezentatīvajā valstī no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (61) 1. pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un šādi importa dati katrā ziņā bija nenozīmīgi. Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 3.2.1.10. iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Komisija konstatēja, ka imports no citām trešām valstīm saglabājās reprezentatīvs 70 %–100 % apmērā no kopējā Turcijā importētā apjoma. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz visām izejvielām Komisija balstījās uz importa cenām, jo nebija pieejama informācija par reprezentatīvās valsts tirgu. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR. Līdzīgi arī netika iekļauti importa dati par importu reprezentatīvajā valstī no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (61) 1. pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un šādi importa dati katrā ziņā bija nenozīmīgi. Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 3.2.1.10. iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Komisija konstatēja, ka imports no citām trešām valstīm saglabājās reprezentatīvs 70 %–100 % apmērā no kopējā Turcijā importētā apjoma.

61

| (119) | Komisija centās noteikt neizkropļotu cenu konservētu mandarīnu ražošanā izmantotajām izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcai atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam. Tālab tā piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitu katrai attiecīgajai izcelsmes valstij un importa cenai pieskaitīja iekšzemes transporta izmaksas. Visu izejvielu iekšzemes transporta izmaksas tika aplēstas, pamatojoties uz datiem, ko bija snieguši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un konfidencialitātes apsvērumu dēļ tās nav iekļautas 1. tabulā norādītajā atsauces vērtību sarakstā. |
| --- | --- |

(119)

Komisija centās noteikt neizkropļotu cenu konservētu mandarīnu ražošanā izmantotajām izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcai atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam. Tālab tā piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitu katrai attiecīgajai izcelsmes valstij un importa cenai pieskaitīja iekšzemes transporta izmaksas. Visu izejvielu iekšzemes transporta izmaksas tika aplēstas, pamatojoties uz datiem, ko bija snieguši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un konfidencialitātes apsvērumu dēļ tās nav iekļautas 1. tabulā norādītajā atsauces vērtību sarakstā.

3.2.4.3.   Darbaspēks

| (120) | Komisija ieguva darbaspēka izmaksu statistikas datus no Turcijas Statistikas institūta, kas publicē detalizētu informāciju par algām dažādos Turcijas ekonomikas sektoros. Lai noteiktu neizkropļotas darbaspēka izmaksas (62) atbilstīgi NACE 2. redakcijas klasifikācijai (63), Komisija izmantoja algas, kas norādītas Turcijas ražošanas sektorā 2016. gadā (jaunākie pieejamie dati) par saimniecisko darbību C.10 (Pārtikas produktu ražošana) Turcijā saskaņā ar NACE 2. redakcijas klasifikāciju. Balstoties uz šo informāciju, nav iespējams nodalīt strādniekus no biroja darbiniekiem. Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, izmantojot Turcijas Statistikas institūta publicēto iekšzemes ražotāju cenu indeksu (64), 2016. gada vidējā mēneša vērtība tika pienācīgi koriģēta, ņemot vērā inflāciju. |
| --- | --- |

(120)

Komisija ieguva darbaspēka izmaksu statistikas datus no Turcijas Statistikas institūta, kas publicē detalizētu informāciju par algām dažādos Turcijas ekonomikas sektoros. Lai noteiktu neizkropļotas darbaspēka izmaksas (62) atbilstīgi NACE 2. redakcijas klasifikācijai (63), Komisija izmantoja algas, kas norādītas Turcijas ražošanas sektorā 2016. gadā (jaunākie pieejamie dati) par saimniecisko darbību C.10 (Pārtikas produktu ražošana) Turcijā saskaņā ar NACE 2. redakcijas klasifikāciju. Balstoties uz šo informāciju, nav iespējams nodalīt strādniekus no biroja darbiniekiem. Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, izmantojot Turcijas Statistikas institūta publicēto iekšzemes ražotāju cenu indeksu (64), 2016. gada vidējā mēneša vērtība tika pienācīgi koriģēta, ņemot vērā inflāciju.

62

NACE

63

NACE

64

3.2.4.4.   Elektroenerģija

| (121) | Lai noteiktu elektroenerģijas atsauces vērtību, Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta publicētos elektroenerģijas tarifus (65). Komisija izmantoja rūpnieciskās elektroenerģijas cenu datus attiecīgajā patēriņa grupā. |
| --- | --- |

(121)

Lai noteiktu elektroenerģijas atsauces vērtību, Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta publicētos elektroenerģijas tarifus (65). Komisija izmantoja rūpnieciskās elektroenerģijas cenu datus attiecīgajā patēriņa grupā.

65

3.2.4.5.   Patērējamās preces/nelieli daudzumi

| (122) | Tā kā ražošanas faktoru ir daudz un dažu izejvielu (piemēram, citronskābes, šķidro sārmu, sālsskābes, kalcija laktāta, dažādu iepakojuma materiālu) kopējā daļa kopējās ražošanas izmaksās ir nebūtiska (tie kopā veido mazāk nekā 2 % no kopējām izgatavošanas izmaksām), un dempings jau tika konstatēts, balstoties uz pārējiem svarīgākajiem ražošanas faktoriem, Komisija aprēķināja normālo vērtību uz šādu faktoru pamata: sacumas, cukurs, skārda kārba, vāks, kartona kaste, papīra paplāte un papīra birkas un etiķetes. Pārējos ražošanas faktorus iekļāva patērējamo preču grupā. |
| --- | --- |

(122)

Tā kā ražošanas faktoru ir daudz un dažu izejvielu (piemēram, citronskābes, šķidro sārmu, sālsskābes, kalcija laktāta, dažādu iepakojuma materiālu) kopējā daļa kopējās ražošanas izmaksās ir nebūtiska (tie kopā veido mazāk nekā 2 % no kopējām izgatavošanas izmaksām), un dempings jau tika konstatēts, balstoties uz pārējiem svarīgākajiem ražošanas faktoriem, Komisija aprēķināja normālo vērtību uz šādu faktoru pamata: sacumas, cukurs, skārda kārba, vāks, kartona kaste, papīra paplāte un papīra birkas un etiķetes. Pārējos ražošanas faktorus iekļāva patērējamo preču grupā.

| (123) | Komisija aprēķināja patērējamo preču procentuālo daļu kopējās izejvielu izmaksās, balstoties uz ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, datiem, un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās cenas. |
| --- | --- |

(123)

Komisija aprēķināja patērējamo preču procentuālo daļu kopējās izejvielu izmaksās, balstoties uz ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, datiem, un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās cenas.

3.2.4.6.   Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņa

| (124) | Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(124)

Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (125) | PVA un peļņai Komisija izmantoja Turcijas ražotāja (66) finanšu datus, kas bija publiski pieejami par 2019. gada janvāri–decembri, kā norādīts otrajā PLM. |
| --- | --- |

(125)

PVA un peļņai Komisija izmantoja Turcijas ražotāja (66) finanšu datus, kas bija publiski pieejami par 2019. gada janvāri–decembri, kā norādīts otrajā PLM.

66

| (126) | Rezultātā neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām tika pieskaitītas šādas pozīcijas:






  a) | PVA izmaksas 10,40 % apmērā, izteiktas pārdoto preču izmaksām, piemērotas izgatavošanas izmaksu summai; |
| --- | --- | --- |

(126)

Rezultātā neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām tika pieskaitītas šādas pozīcijas:

a)

PVA izmaksas 10,40 % apmērā, izteiktas pārdoto preču izmaksām, piemērotas izgatavošanas izmaksu summai;

| b) | peļņa 18,30 % apmērā, izteikta pārdoto preču izmaksām, piemērota izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

peļņa 18,30 % apmērā, izteikta pārdoto preču izmaksām, piemērota izgatavošanas izmaksām.

3.2.4.7.   Normālās vērtības aprēķins

| (127) | Salikto normālo vērtību Komisija noteica tālāk izklāstītajos posmos. |
| --- | --- |

(127)

Salikto normālo vērtību Komisija noteica tālāk izklāstītajos posmos.

| (128) | Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas konservētu mandarīnu izgatavošanas izmaksas. Ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, atsevišķo ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam, Komisija piemēroja neizkropļotās vienības izmaksas. |
| --- | --- |

(128)

Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas konservētu mandarīnu izgatavošanas izmaksas. Ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, atsevišķo ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam, Komisija piemēroja neizkropļotās vienības izmaksas.

| (129) | Otrkārt, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas, neizkropļotajām konservētu mandarīnu izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kas tika noteiktas, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(129)

Otrkārt, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas, neizkropļotajām konservētu mandarīnu izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kas tika noteiktas, kā aprakstīts iepriekš.

| (130) | Visbeidzot, Komisija noteiktajām neizkropļotajām ražošanas izmaksām piemēroja PVA un peļņu, kā skaidrots 126. apsvērumā. |
| --- | --- |

(130)

Visbeidzot, Komisija noteiktajām neizkropļotajām ražošanas izmaksām piemēroja PVA un peļņu, kā skaidrots 126. apsvērumā.

| (131) | Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(131)

Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

3.3.   Ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, eksporta cena

Ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, eksporta cena

| (132) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotāju eksportētāju grupa, kas sadarbojās, tieši eksportēja pārskatāmo ražojumu neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, ko eksportē uz Savienību pārdošanai. |
| --- | --- |

(132)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotāju eksportētāju grupa, kas sadarbojās, tieši eksportēja pārskatāmo ražojumu neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, ko eksportē uz Savienību pārdošanai.

3.4.   Salīdzinājums un dempinga starpība

Salīdzinājums un dempinga starpība

| (133) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto salikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar EXW līmenī noteikto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto salikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar EXW līmenī noteikto eksporta cenu.

EXW

| (134) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz iekšzemes pārvadājumiem, kravas apstrādi, iekraušanu un papildizmaksām robežās no 2 % līdz 8 %, kredīta izmaksām robežās no 0,1 % līdz 3 %, komisijām robežās no 0,1 līdz 3 % un maksājumiem par banku pakalpojumiem robežās no 0,1 % līdz 3 %. |
| --- | --- |

(134)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz iekšzemes pārvadājumiem, kravas apstrādi, iekraušanu un papildizmaksām robežās no 2 % līdz 8 %, kredīta izmaksām robežās no 0,1 % līdz 3 %, komisijām robežās no 0,1 līdz 3 % un maksājumiem par banku pakalpojumiem robežās no 0,1 % līdz 3 %.

| (135) | Pamatotos gadījumos Komisija koriģēja salikto normālo vērtību, ņemot vērā PVN procentuālo daļu, kas netika atmaksāta par eksporta pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(135)

Pamatotos gadījumos Komisija koriģēja salikto normālo vērtību, ņemot vērā PVN procentuālo daļu, kas netika atmaksāta par eksporta pārdošanas apjomiem.

| (136) | Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(136)

Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (137) | Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, Yiguan grupai ir 184 %. |
| --- | --- |

(137)

Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, Yiguan grupai ir 184 %.

CIF

Yiguan

3.5.   Dempings, ko īstenojuši ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās

Dempings, ko īstenojuši ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās

| (138) | Komisija aprēķināja vidējo dempinga starpību arī ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija izmantoja pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(138)

Komisija aprēķināja vidējo dempinga starpību arī ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija izmantoja pieejamos faktus.

| (139) | Pirmkārt, lai noteiktu normālo vērtību, Komisija izmantoja ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, vidējo normālo vērtību. Otrkārt, lai noteiktu eksporta cenu, Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi pēc tam, kad bija atņēmusi ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, eksporta apjomu. Salīdzināšanai Komisija koriģēja eksporta cenu līdz EXW līmenim, izmantojot ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, vidējās pārbaudītās summas, ieskaitot transporta izmaksas. |
| --- | --- |

(139)

Pirmkārt, lai noteiktu normālo vērtību, Komisija izmantoja ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, vidējo normālo vērtību. Otrkārt, lai noteiktu eksporta cenu, Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi pēc tam, kad bija atņēmusi ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, eksporta apjomu. Salīdzināšanai Komisija koriģēja eksporta cenu līdz EXW līmenim, izmantojot ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, vidējās pārbaudītās summas, ieskaitot transporta izmaksas.

EXW

| (140) | Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 206 %. |
| --- | --- |

(140)

Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 206 %.

CIF

| (141) | Tāpēc nav šaubu, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(141)

Tāpēc nav šaubu, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.6.   Secinājums par dempinga turpināšanos

Secinājums par dempinga turpināšanos

| (142) | Komisija tāpēc secina, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(142)

Komisija tāpēc secina, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.7.   Pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību no ĶTR

Pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību no ĶTR

| (143) | Komisija ne vien konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies dempings, bet arī analizēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi netiktu turpināti. To darot, tā pētīja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos, stāvokli ĶTR iekšzemes tirgū un Savienības tirgus pievilcīgumu. |
| --- | --- |

(143)

Komisija ne vien konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies dempings, bet arī analizēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi netiktu turpināti. To darot, tā pētīja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos, stāvokli ĶTR iekšzemes tirgū un Savienības tirgus pievilcīgumu.

| (144) | Kā minēts iepriekš, tikai pieci Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas atsaucās un aizpildīja paziņojuma par procedūras sākšanas I pielikumu. Tāpēc Komisijai no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pieejamā informācija par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu bija ierobežota. |
| --- | --- |

(144)

Kā minēts iepriekš, tikai pieci Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas atsaucās un aizpildīja paziņojuma par procedūras sākšanas I pielikumu. Tāpēc Komisijai no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pieejamā informācija par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu bija ierobežota.

| (145) | Šā iemesla dēļ lielākā daļa tālāk izklāstīto konstatējumu par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz citiem avotiem, proti, Eurostat un GTA datubāzēm un informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija iesniegušas CCC un Savienības ražošanas nozare. Šīs informācijas analīze atklāja tālāk minēto. |
| --- | --- |

(145)

Šā iemesla dēļ lielākā daļa tālāk izklāstīto konstatējumu par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz citiem avotiem, proti, Eurostat un GTA datubāzēm un informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija iesniegušas CCC un Savienības ražošanas nozare. Šīs informācijas analīze atklāja tālāk minēto.

CCC

3.7.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (146) | Ķīna noteikti ir pasaules lielākā konservētu mandarīnu ražotājvalsts, kuras aplēstais ražošanas apjoms ir no 540 000 līdz 700 000 tonnām (67). |
| --- | --- |

(146)

Ķīna noteikti ir pasaules lielākā konservētu mandarīnu ražotājvalsts, kuras aplēstais ražošanas apjoms ir no 540 000 līdz 700 000 tonnām (67).

67

| (147) | Attiecībā uz kopējo Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija par ĶTR neieguva vispārēju informāciju. Tāpēc Komisija izdarīja savus konstatējumus, balstoties uz informāciju, kuru bija iesnieguši pieci ražotāji/ražotāju grupa, kas atbildēja uz atlases anketas jautājumiem. Šie pieci ražotāji/ražotāju grupa norādīja, ka Ķīnas neizmantotā jauda ir aptuveni 40 000–60 000 tonnu (t. i., aptuveni 40 % no ražošanas jaudas), kas jau ir lielāka par Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(147)

Attiecībā uz kopējo Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija par ĶTR neieguva vispārēju informāciju. Tāpēc Komisija izdarīja savus konstatējumus, balstoties uz informāciju, kuru bija iesnieguši pieci ražotāji/ražotāju grupa, kas atbildēja uz atlases anketas jautājumiem. Šie pieci ražotāji/ražotāju grupa norādīja, ka Ķīnas neizmantotā jauda ir aptuveni 40 000–60 000 tonnu (t. i., aptuveni 40 % no ražošanas jaudas), kas jau ir lielāka par Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu.

3.7.2.   Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

| (148) | Balstoties uz pieejamajiem GTA eksporta statistikas datiem (68), proti, balstoties uz eksporta apjomiem un vērtībām no ĶTR (FOB līmenī), tika noteikta eksporta cena no Ķīnas uz trešo valstu tirgiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP). Savienība ir Ķīnas ražotāju eksportētāju trešais svarīgākais eksporta tirgus. Vidējā vienības cena eksportam uz Savienību ir 1,17 USD par kilogramu. Pirmais un otrais svarīgākais eksporta tirgus ir ASV un Japāna. Vidējā vienības cena ir attiecīgi 1,19 USD un 1,15 USD par kilogramu. |
| --- | --- |

(148)

Balstoties uz pieejamajiem GTA eksporta statistikas datiem (68), proti, balstoties uz eksporta apjomiem un vērtībām no ĶTR (FOB līmenī), tika noteikta eksporta cena no Ķīnas uz trešo valstu tirgiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP). Savienība ir Ķīnas ražotāju eksportētāju trešais svarīgākais eksporta tirgus. Vidējā vienības cena eksportam uz Savienību ir 1,17 USD par kilogramu. Pirmais un otrais svarīgākais eksporta tirgus ir ASV un Japāna. Vidējā vienības cena ir attiecīgi 1,19 USD un 1,15 USD par kilogramu.

68

FOB

| (149) | GTA un CCC informācija liecina, ka laikā no 2018. līdz 2019. gadam, eksporta apjoms uz ASV ievērojami samazinājās, proti, no 195 066 tonnām līdz 139 682 tonnām (55 384 tonnu atšķirība, kas atbilst Savienības kopējam patēriņam). Šis samazinājums galvenokārt skaidrojams ar papildu tarifa 25 % apmērā noteikšanu konservētiem mandarīniem (plašāka tarifu kopuma ietvaros, kas importam no Ķīnas noteikts ar ASV 301. panta (Section 301) pasākumiem) (69). |
| --- | --- |

(149)

GTA un CCC informācija liecina, ka laikā no 2018. līdz 2019. gadam, eksporta apjoms uz ASV ievērojami samazinājās, proti, no 195 066 tonnām līdz 139 682 tonnām (55 384 tonnu atšķirība, kas atbilst Savienības kopējam patēriņam). Šis samazinājums galvenokārt skaidrojams ar papildu tarifa 25 % apmērā noteikšanu konservētiem mandarīniem (plašāka tarifu kopuma ietvaros, kas importam no Ķīnas noteikts ar ASV 301. panta (Section 301) pasākumiem) (69).

GTA

CCC

Section 301

69

3.7.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (150) | Savienības tirgus ir ievērojami mazāks par Ķīnas ražotāju neizmantoto jaudu. Turklāt ar ASV izveidojušos tirdzniecības problēmu dēļ (70) Ķīnas ražotāji ir zaudējuši eksporta iespējas uz ASV aptuveni 55 000 tonnu apmērā, ko var viegli pārvirzīt uz Savienības tirgu. Šis apjoms ir ievērojami lielāks nekā Savienības patēriņš. Pirms AD pasākumu ieviešanas Savienība Ķīnai bija tradicionāls tirgus, uz kuru tā eksportēja apjomu, kas vairāk nekā trīs reizes pārsniedz pašlaik uz Savienību eksportēto apjomu. Vidējā cena eksportam uz Savienības tirgu (1,17 USD/kg) ir nedaudz augstāka nekā eksportam uz Japānu (1,15 USD/kg) un ievērojami augstāka nekā eksportam uz Taizemi (1,04 USD/kg). Tiek norādīts arī, ka cena eksportam uz ASV (1,19 USD/kg) ir līdzīgā cenu diapazonā kā cena eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(150)

Savienības tirgus ir ievērojami mazāks par Ķīnas ražotāju neizmantoto jaudu. Turklāt ar ASV izveidojušos tirdzniecības problēmu dēļ (70) Ķīnas ražotāji ir zaudējuši eksporta iespējas uz ASV aptuveni 55 000 tonnu apmērā, ko var viegli pārvirzīt uz Savienības tirgu. Šis apjoms ir ievērojami lielāks nekā Savienības patēriņš. Pirms AD pasākumu ieviešanas Savienība Ķīnai bija tradicionāls tirgus, uz kuru tā eksportēja apjomu, kas vairāk nekā trīs reizes pārsniedz pašlaik uz Savienību eksportēto apjomu. Vidējā cena eksportam uz Savienības tirgu (1,17 USD/kg) ir nedaudz augstāka nekā eksportam uz Japānu (1,15 USD/kg) un ievērojami augstāka nekā eksportam uz Taizemi (1,04 USD/kg). Tiek norādīts arī, ka cena eksportam uz ASV (1,19 USD/kg) ir līdzīgā cenu diapazonā kā cena eksportam uz Savienību.

70

| (151) | Kopumā, ņemot vērā Ķīnā pieejamo lielo ražošanas jaudu (un tādējādi spēju ātri palielināt ražošanas apjomus) un tās iepriekšējo dempinga praksi, ir pamatoti secināt, ka pašreizējo pasākumu atcelšana izraisītu to, ka Savienības tirgū pieaugtu imports no Ķīnas par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(151)

Kopumā, ņemot vērā Ķīnā pieejamo lielo ražošanas jaudu (un tādējādi spēju ātri palielināt ražošanas apjomus) un tās iepriekšējo dempinga praksi, ir pamatoti secināt, ka pašreizējo pasākumu atcelšana izraisītu to, ka Savienības tirgū pieaugtu imports no Ķīnas par dempinga cenām.

3.8.   Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību

| (152) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja spēkā esošie pasākumi netiktu turpināti, dempings turpinātos. Jo īpaši Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem noteikto normālo vērtību līmenis, ražotāja, kas sadarbojās, cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem, Savienības tirgus pievilcīgums un ievērojamas ražošanas jaudas pieejamība Ķīnas Tautas Republikā norāda uz lielu dempinga turpināšanās iespējamību tad, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja spēkā esošie pasākumi netiktu turpināti, dempings turpinātos. Jo īpaši Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem noteikto normālo vērtību līmenis, ražotāja, kas sadarbojās, cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem, Savienības tirgus pievilcīgums un ievērojamas ražošanas jaudas pieejamība Ķīnas Tautas Republikā norāda uz lielu dempinga turpināšanās iespējamību tad, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.

3.9.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

Dempinga atkārtošanās iespējamība

| (153) | Kā minēts 165. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Ķīnas salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā saglabājās ievērojams. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka imports no Ķīnas Savienības tirgū turpinājās par dempinga cenām. Turklāt konstatētās dempinga starpības apstiprina analīze par eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kas šķiet vēl zemākas nekā 150. apsvērumā aprakstītās. Ņemot vērā 3.7.2. un 3.7.3. iedaļā izvērtētos faktorus, Komisija secināja arī, ka ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas ražotāji uz Savienību eksportētu ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus par dempinga cenām. Tādējādi ir pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību un katrā ziņā – par dempinga atkārtošanās iespējamību tad, ja pasākumi netiktu trupināti. |
| --- | --- |

(153)

Kā minēts 165. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Ķīnas salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā saglabājās ievērojams. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka imports no Ķīnas Savienības tirgū turpinājās par dempinga cenām. Turklāt konstatētās dempinga starpības apstiprina analīze par eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kas šķiet vēl zemākas nekā 150. apsvērumā aprakstītās. Ņemot vērā 3.7.2. un 3.7.3. iedaļā izvērtētos faktorus, Komisija secināja arī, ka ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas ražotāji uz Savienību eksportētu ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus par dempinga cenām. Tādējādi ir pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību un katrā ziņā – par dempinga atkārtošanās iespējamību tad, ja pasākumi netiktu trupināti.

4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (154) | Mandarīnu ražu novāc rudenī un ziemā, un ražas novākšanas un pārstrādes sezona ilgst no oktobra sākuma līdz aptuveni nākamā gada janvāra beigām (attiecībā uz konkrētām šķirnēm – līdz februārim vai martam). Par lielāko daļu pirkšanas un pārdošanas līgumu sarunas risina katras sezonas pirmajos mēnešos. Mandarīnu konservēšanas nozarē parasti par pamatu salīdzināšanai izmanto sezonu (periodu no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim). Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, Komisija šo metodi izmantoja savā analīzē. |
| --- | --- |

(154)

Mandarīnu ražu novāc rudenī un ziemā, un ražas novākšanas un pārstrādes sezona ilgst no oktobra sākuma līdz aptuveni nākamā gada janvāra beigām (attiecībā uz konkrētām šķirnēm – līdz februārim vai martam). Par lielāko daļu pirkšanas un pārdošanas līgumu sarunas risina katras sezonas pirmajos mēnešos. Mandarīnu konservēšanas nozarē parasti par pamatu salīdzināšanai izmanto sezonu (periodu no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim). Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, Komisija šo metodi izmantoja savā analīzē.

4.2.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (155) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražoja līdzīgo ražojumu. Līdz 2017./2018. gada sezonas beigām Savienībā bija trīs ražotāji. Trešais Savienības ražotājs (71) izbeidza ražošanu 2017./2018. gada sezonas beigās. Dati par šo bijušo ražotāju ir iekļauti dažos makrorādītājos saskaņā ar Komisijas standarta praksi iekļaut visus zināmos skaitliskos rādītājus, kas saistīti ar attiecīgo periodu, lai analizētu kaitējumu nolūkā gūt uz labāko informāciju balstītu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, kā paredzēts pamatregulas 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(155)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražoja līdzīgo ražojumu. Līdz 2017./2018. gada sezonas beigām Savienībā bija trīs ražotāji. Trešais Savienības ražotājs (71) izbeidza ražošanu 2017./2018. gada sezonas beigās. Dati par šo bijušo ražotāju ir iekļauti dažos makrorādītājos saskaņā ar Komisijas standarta praksi iekļaut visus zināmos skaitliskos rādītājus, kas saistīti ar attiecīgo periodu, lai analizētu kaitējumu nolūkā gūt uz labāko informāciju balstītu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, kā paredzēts pamatregulas 4. panta 1. punktā.

71

| (156) | Līdzīgā ražojuma kopējais ražošanas apjoms Savienībā tika noteikts, balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras par attiecīgo periodu sniedza abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās. Bijušā ražotāja ražošanas apjoma noteikšanai tika izmantota informācija, kas sniegta Fenaval sūdzībā, un tas ir atspoguļots līdz 2017./2018. gada sezonai. |
| --- | --- |

(156)

Līdzīgā ražojuma kopējais ražošanas apjoms Savienībā tika noteikts, balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras par attiecīgo periodu sniedza abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās. Bijušā ražotāja ražošanas apjoma noteikšanai tika izmantota informācija, kas sniegta Fenaval sūdzībā, un tas ir atspoguļots līdz 2017./2018. gada sezonai.

Fenaval

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās un veidoja visu Savienības ražošanas apjomu, ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās un veidoja visu Savienības ražošanas apjomu, ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (158) | Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, visi skaitliskie rādītāji, kas attiecas uz sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jānorāda diapazonā. |
| --- | --- |

(158)

Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, visi skaitliskie rādītāji, kas attiecas uz sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jānorāda diapazonā.

| (159) | Tika noteikts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas apjoms bija no 18 000 līdz 24 000 tonnām. |
| --- | --- |

(159)

Tika noteikts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas apjoms bija no 18 000 līdz 24 000 tonnām.

4.3.   Domājamais patēriņš Savienībā

Domājamais patēriņš Savienībā

| (160) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu. Lai gan izmeklējamā ražojuma ražošana ir sezonāla, tā patēriņš notiek vienmērīgi visu gadu. |
| --- | --- |

(160)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu. Lai gan izmeklējamā ražojuma ražošana ir sezonāla, tā patēriņš notiek vienmērīgi visu gadu.

Eurostat

| (161) | Tādējādi attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (t) | 48 000 –64 000 | 56 000 –60 000 | 45 000 –60 000 | 47 000 –63 000 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 118 | 94 | 99 |
| Avots: sūdzība, Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat. |

(161)

Tādējādi attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Patēriņš Savienībā (t)

48 000 –64 000

56 000 –60 000

45 000 –60 000

47 000 –63 000

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

118

94

99

Avots: sūdzība, Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat.

Avots: sūdzība, Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat.

| (162) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās atkarībā no ražas kvalitātes Savienībā. |
| --- | --- |

(162)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās atkarībā no ražas kvalitātes Savienībā.

4.4.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.4.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (163) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu tika noteikta, salīdzinot importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas sniegts iepriekš 2. tabulā. |
| --- | --- |

(163)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu tika noteikta, salīdzinot importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas sniegts iepriekš 2. tabulā.

Eurostat

| (164) | Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR (t) | 29 392 | 27 604 | 23 527 | 19 152 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 94 | 80 | 65 |
| ĶTR tirgus daļa (%) | 61–46 | 49–37 | 52–39 | 41–30 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 80 | 85 | 66 |
| Avots: Eurostat. |

(164)

Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Importa apjoms no ĶTR (t)

29 392

27 604

23 527

19 152

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

94

80

65

ĶTR tirgus daļa (%)

61–46

49–37

52–39

41–30

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

80

85

66

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat.

| (165) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR samazinājās par 35 %. Līdzīgi kā importa apjoms, Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā sekoja lejupējai tendencei un samazinājās par 34 %. Neraugoties uz šo tendenci samazināties, attiecīgā ražojuma tirgus daļa joprojām bija ievērojama. |
| --- | --- |

(165)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR samazinājās par 35 %. Līdzīgi kā importa apjoms, Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā sekoja lejupējai tendencei un samazinājās par 34 %. Neraugoties uz šo tendenci samazināties, attiecīgā ražojuma tirgus daļa joprojām bija ievērojama.

4.4.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums (undercutting)

Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums (undercutting)

| (166) | Komisija noteica Ķīnas izcelsmes importa cenu tendenci, pamatojoties uz Eurostat statistiku. ĶTR izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda:

  4. tabula


  Importa cenas | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena importam no Ķīnas (EUR/t) | 968 | 994 | 1 025 | 1 123 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 103 | 106 | 116 |
| Avots: Eurostat. |

(166)

Komisija noteica Ķīnas izcelsmes importa cenu tendenci, pamatojoties uz Eurostat statistiku. ĶTR izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda:

Eurostat

4. tabula

4. tabula

Importa cenas

Importa cenas

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Vidējā cena importam no Ķīnas (EUR/t)

968

994

1 025

1 123

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

103

106

116

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat.

| (167) | Kā parādīts tabulā iepriekš, attiecīgajā periodā cenas importam no Ķīnas pastāvīgi pieauga, kopā par 16 %. |
| --- | --- |

(167)

Kā parādīts tabulā iepriekš, attiecīgajā periodā cenas importam no Ķīnas pastāvīgi pieauga, kopā par 16 %.

| (168) | Tā kā vienīgā eksportētāja, kurš sadarbojās, importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 45 %–65 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no visa apjoma, kas importēts no Ķīnas, cenu samazinājuma esība tika izvērtēta arī attiecībā uz kopējo eksportu no Ķīnas, pamatojoties uz importa statistiku. |
| --- | --- |

(168)

Tā kā vienīgā eksportētāja, kurš sadarbojās, importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 45 %–65 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no visa apjoma, kas importēts no Ķīnas, cenu samazinājuma esība tika izvērtēta arī attiecībā uz kopējo eksportu no Ķīnas, pamatojoties uz importa statistiku.

| (169) | Šim nolūkam Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām (izmaksas, apdrošināšana un vedmaksa), kas atbilstoši Eurostat datiem bija noteiktas importam no Ķīnas. Šīs CIF cenas (izmaksas, apdrošināšana un vedmaksa) tika koriģētas, lai ņemtu vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas tarifu un pēcimportēšanas izmaksas. Atbildot uz CCC piezīmi par izpausto galīgo informāciju, Komisija apstiprināja, ka cenu samazinājuma analīzē piemērojamais antidempinga maksājums netika pieskaitīts vidējām svērtajām CIF vērtībām. |
| --- | --- |

(169)

Šim nolūkam Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām (izmaksas, apdrošināšana un vedmaksa), kas atbilstoši Eurostat datiem bija noteiktas importam no Ķīnas. Šīs CIF cenas (izmaksas, apdrošināšana un vedmaksa) tika koriģētas, lai ņemtu vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas tarifu un pēcimportēšanas izmaksas. Atbildot uz CCC piezīmi par izpausto galīgo informāciju, Komisija apstiprināja, ka cenu samazinājuma analīzē piemērojamais antidempinga maksājums netika pieskaitīts vidējām svērtajām CIF vērtībām.

CIF

Eurostat

CIF

CCC

CIF

| (170) | Balstoties uz minēto, salīdzinājums parādīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma importa cenas bija par 9 %–11 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, ja importa cenas aplūko bez antidempinga maksājumiem. Komisija konstatēja, ka tad, ja tiek ņemti vērā antidempinga maksājumi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu samazinājuma nebija. |
| --- | --- |

(170)

Balstoties uz minēto, salīdzinājums parādīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma importa cenas bija par 9 %–11 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, ja importa cenas aplūko bez antidempinga maksājumiem. Komisija konstatēja, ka tad, ja tiek ņemti vērā antidempinga maksājumi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu samazinājuma nebija.

| (171) | Attiecībā uz importa cenām, par kurām bija ziņojis tikai Ķīnas eksportētājs, kas sadarbojās, un kuras attiecīgi koriģētas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēta cenu samazinājuma starpība 9 % līdz 11 % apmērā, neņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus. Komisija atkal konstatēja, ka cenu samazinājuma nav, ja ņem vērā antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz importa cenām, par kurām bija ziņojis tikai Ķīnas eksportētājs, kas sadarbojās, un kuras attiecīgi koriģētas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēta cenu samazinājuma starpība 9 % līdz 11 % apmērā, neņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus. Komisija atkal konstatēja, ka cenu samazinājuma nav, ja ņem vērā antidempinga maksājumus.

4.5.   Imports Savienībā no citām trešām valstīm

Imports Savienībā no citām trešām valstīm

| (172) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no citām trešām valstīm ievērojami pieauga. Lielākā daļa no šā importa (82 % attiecīgajā periodā) bija no Turcijas.

  5. tabula


  Imports no citām trešām valstīm | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no citām trešām valstīm (t) | 9 416 | 12 660 | 15 552 | 21 827 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 134 | 165 | 232 |
| Tirgus daļa (%) | 20–15 | 23–17 | 35–26 | 46–35 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 114 | 175 | 233 |
| Avots: Eurostat. |

(172)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no citām trešām valstīm ievērojami pieauga. Lielākā daļa no šā importa (82 % attiecīgajā periodā) bija no Turcijas.

5. tabula

5. tabula

Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Importa apjoms no citām trešām valstīm (t)

9 416

12 660

15 552

21 827

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

134

165

232

Tirgus daļa (%)

20–15

23–17

35–26

46–35

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

114

175

233

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat.

| (173) | Attiecīgajā periodā ir palielinājies Turcijas eksportētāju un ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Tomēr, neraugoties uz šo pieaugumu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām bija lielākie attiecīgā ražojuma piegādātāji Savienībā. |
| --- | --- |

(173)

Attiecīgajā periodā ir palielinājies Turcijas eksportētāju un ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Tomēr, neraugoties uz šo pieaugumu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām bija lielākie attiecīgā ražojuma piegādātāji Savienībā.

4.6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.6.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (174) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(174)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (175) | Makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, izaugsme, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpību lielums) tika noteikti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Šajā nolūkā Komisija izmantoja sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. Kā minēts 156. apsvērumā, par trešo ražotāju, kas izbeidza darbību 2017./2018. gada sezonas beigās, Komisija ņēma vērā Fenaval sūdzībā sniegtos datus. |
| --- | --- |

(175)

Makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, izaugsme, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpību lielums) tika noteikti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Šajā nolūkā Komisija izmantoja sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. Kā minēts 156. apsvērumā, par trešo ražotāju, kas izbeidza darbību 2017./2018. gada sezonas beigās, Komisija ņēma vērā Fenaval sūdzībā sniegtos datus.

Fenaval

| (176) | Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, krājumu, algu un ražošanas izmaksu) analīze tika veikta abu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, līmenī attiecība uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(176)

Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, krājumu, algu un ražošanas izmaksu) analīze tika veikta abu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, līmenī attiecība uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

4.6.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.6.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (177) | Attiecībā uz trim attiecīgajā periodā aktīvajiem Savienības ražotājiem Savienības kopēja ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika bija šāda:

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 18 000 –25 000 | 25 000 –34 000 | 12 000 –16 000 | 18 000 –24 000 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 137 | 67 | 97 |
| Ražošanas jauda (t) | 66 000 –88 000 | 66 000 –88 000 | 66 000 –88 000 | 46 000 –62 000 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 100 | 100 | 71 |
| Jaudas izmantojums (%) | 28,3 | 38,8 | 19,1 | 38,9 |
| Avots: sūdzība un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(177)

Attiecībā uz trim attiecīgajā periodā aktīvajiem Savienības ražotājiem Savienības kopēja ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika bija šāda:

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Ražošanas apjoms (t)

18 000 –25 000

25 000 –34 000

12 000 –16 000

18 000 –24 000

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

137

67

97

Ražošanas jauda (t)

66 000 –88 000

66 000 –88 000

66 000 –88 000

46 000 –62 000

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

100

100

71

Jaudas izmantojums (%)

28,3

38,8

19,1

38,9

Avots: sūdzība un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (178) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējais ražošanas apjoms vidēji saglabājās stabils, svārstības bija saistītas ar ražas kvalitāti (2016./2017. gadā bija sevišķi laba raža, savukārt nākamajā sezonā – slikta) un to, ka trešais Savienības ražotājs izbeidza ražošanu 2017./2018. gada sezonas beigās. Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražoja attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(178)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējais ražošanas apjoms vidēji saglabājās stabils, svārstības bija saistītas ar ražas kvalitāti (2016./2017. gadā bija sevišķi laba raža, savukārt nākamajā sezonā – slikta) un to, ka trešais Savienības ražotājs izbeidza ražošanu 2017./2018. gada sezonas beigās. Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražoja attiecīgo ražojumu.

| (179) | Jaudas izmantojuma rādītājs attiecīgajā periodā pastāvīgi bija mazāks par 50 %. Šo samērā zemo rādītāju skaidro tas, ka konservētu mandarīnu ražotāju izmantotā galvenā izejviela ir svaigi augļi, kas ātri bojājas. Tāpēc jaudai ir jābūt pieejamai ražas maksimuma laikā, lai svaigos augļus pārstrādātu samērā īsā laikposmā. |
| --- | --- |

(179)

Jaudas izmantojuma rādītājs attiecīgajā periodā pastāvīgi bija mazāks par 50 %. Šo samērā zemo rādītāju skaidro tas, ka konservētu mandarīnu ražotāju izmantotā galvenā izejviela ir svaigi augļi, kas ātri bojājas. Tāpēc jaudai ir jābūt pieejamai ražas maksimuma laikā, lai svaigos augļus pārstrādātu samērā īsā laikposmā.

4.6.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (180) | Attiecībā uz trim attiecīgajā periodā aktīvajiem Savienības ražotājiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika Savienības tirgū bija šāda:

  7. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (t) | 15 000 –20 000 | 22 000 –30 000 | 12 000 –16 000 | 13 000 –17 000 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 146 | 81 | 86 |
| Tirgus daļa (%) | 32 | 40 | 28 | 28 |

(180)

Attiecībā uz trim attiecīgajā periodā aktīvajiem Savienības ražotājiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika Savienības tirgū bija šāda:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Pārdošanas apjoms (t)

15 000 –20 000

22 000 –30 000

12 000 –16 000

13 000 –17 000

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

146

81

86

Tirgus daļa (%)

32

40

28

28

| (181) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi kopumā atbilda līdzīgai tendencei kā Savienības ražošanas apjomi. Kopumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi laikā no 2015./2016. gada sezonas līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 14 %, lai gan patēriņš šajā periodā saglabājās samērā stabils. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 4 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(181)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi kopumā atbilda līdzīgai tendencei kā Savienības ražošanas apjomi. Kopumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi laikā no 2015./2016. gada sezonas līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 14 %, lai gan patēriņš šajā periodā saglabājās samērā stabils. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 4 procentpunktiem.

4.6.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (182) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 120 | 106 | 118 |
| Ražīgums (t uz nodarbināto) | 60–80 | 60–90 | 30–50 | 50–60 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 114 | 64 | 83 |
| Avots: sūdzība un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(182)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

120

106

118

Ražīgums (t uz nodarbināto)

60–80

60–90

30–50

50–60

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

114

64

83

Avots: sūdzība un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (183) | Kopējā nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Ražīgums, kas izteikts kā ražošanas apjoms uz vienu nodarbināto, attiecīgajā periodā samazinājās un 2017./2018. gada sezonā, kad viens no Savienības ražotājiem izbeidza darbību, nokritās līdz zemākajam punktam. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka šīs nozares ražīgumu ietekmē pieejamo svaigo augļu kvalitāte un daudzums un ka tas nozīmē, ka gadā, kad raža ir laba, ražīgums pieaug un gadā, kad raža ir slikta, tas samazinās. 2016./2017. gada sezonā bija īpaši laba citrusaugļu raža, tāpēc ražīgums šajā sezonā bija visaugstākais. |
| --- | --- |

(183)

Kopējā nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Ražīgums, kas izteikts kā ražošanas apjoms uz vienu nodarbināto, attiecīgajā periodā samazinājās un 2017./2018. gada sezonā, kad viens no Savienības ražotājiem izbeidza darbību, nokritās līdz zemākajam punktam. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka šīs nozares ražīgumu ietekmē pieejamo svaigo augļu kvalitāte un daudzums un ka tas nozīmē, ka gadā, kad raža ir laba, ražīgums pieaug un gadā, kad raža ir slikta, tas samazinās. 2016./2017. gada sezonā bija īpaši laba citrusaugļu raža, tāpēc ražīgums šajā sezonā bija visaugstākais.

4.6.2.4.   Izaugsme

| (184) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā svārstījās, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 14 %, daļēji tāpēc, ka attiecīgajā periodā tika slēgts viens ražotājs. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu (4 procentpunktus), tāpat kā tirgus daļu zaudēja imports no attiecīgās valsts (17 procentpunktus). |
| --- | --- |

(184)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā svārstījās, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 14 %, daļēji tāpēc, ka attiecīgajā periodā tika slēgts viens ražotājs. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu (4 procentpunktus), tāpat kā tirgus daļu zaudēja imports no attiecīgās valsts (17 procentpunktus).

4.6.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.6.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (185) | Savienības ražotāju vidējās vienības pārdošanas cenas (EUR/t) dinamika Savienības tirgū attiecīgajā periodā bija šāda:

  9. tabula


  Pārdošanas cenas brīvajā tirgū Savienībā | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena (EUR/t) | 1 340 –1 450 | 1 330 –1 450 | 1 390 –1 510 | 1 410 –1 530 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 1 310 –1 420 | 1 300 –1 410 | 1 580 –1 710 | 1 320 –1 430 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 99 | 120 | 100 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(185)

Savienības ražotāju vidējās vienības pārdošanas cenas (EUR/t) dinamika Savienības tirgū attiecīgajā periodā bija šāda:

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas cenas brīvajā tirgū Savienībā

Pārdošanas cenas brīvajā tirgū Savienībā

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Pārdošanas cena (EUR/t)

1 340 –1 450

1 330 –1 450

1 390 –1 510

1 410 –1 530

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

99

103

104

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

1 310 –1 420

1 300 –1 410

1 580 –1 710

1 320 –1 430

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

99

120

100

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (186) | Tabulā iepriekš ir parādīta arī vienības vidējās pārdošanas cenas dinamika Savienības tirgū salīdzinājumā ar atbilstošajām ražošanas izmaksām. Pārdošanas cena attiecīgajā periodā pieauga par 4 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā saglabājās samērā stabilas. Ražošanas izmaksas ārkārtēji pieauga 2017./2018. gada sezonā sliktas ražas dēļ. |
| --- | --- |

(186)

Tabulā iepriekš ir parādīta arī vienības vidējās pārdošanas cenas dinamika Savienības tirgū salīdzinājumā ar atbilstošajām ražošanas izmaksām. Pārdošanas cena attiecīgajā periodā pieauga par 4 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā saglabājās samērā stabilas. Ražošanas izmaksas ārkārtēji pieauga 2017./2018. gada sezonā sliktas ražas dēļ.

| (187) | Kopumā Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā izdevās ierobežot ražošanas izmaksas un palielināt pārdošanas cenas par 4 %, tādējādi attiecīgajā periodā nodrošinot ievērojamu rentabilitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

(187)

Kopumā Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā izdevās ierobežot ražošanas izmaksas un palielināt pārdošanas cenas par 4 %, tādējādi attiecīgajā periodā nodrošinot ievērojamu rentabilitātes pieaugumu.

4.6.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (188) | Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR) | 21 380 –23 200 | 21 450 –23 270 | 20 850 –22 630 | 21 680 –23 530 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 100 | 97 | 101 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(188)

Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10. tabula

10. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR)

21 380 –23 200

21 450 –23 270

20 850 –22 630

21 680 –23 530

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

100

97

101

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (189) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto attiecīgajā periodā saglabājās stabilas, lielā mērā izvairoties no 2017./2018. gada sezonas negatīvās ietekmes. |
| --- | --- |

(189)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto attiecīgajā periodā saglabājās stabilas, lielā mērā izvairoties no 2017./2018. gada sezonas negatīvās ietekmes.

4.6.3.3.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (190) | Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākumu no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas rentabilitāte Savienībā brīvajā tirgū (% no pārdošanas apgrozījuma) | 1,6–2,2 | 1,8–2,4 | – 11,7-
  – 12,9 | 4,2-5,8 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 109 | – 583 | 262 |
| Naudas plūsma | 550 000 -600 000 | 780 000 -850 000 | – 1 440 000
  –1 320 000 | 1 590 000 -1 730 000 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 141 | – 238 | 287 |
| Ieguldījumi | 920 000 –1 140 000 | 1 260 000 –1 550 000 | 430 000 –530 000 | 1 500 000 –1 840 000 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 137 | 47 | 161 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 100 | 119 | – 460 | 280 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(190)

Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākumu no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Pārdošanas rentabilitāte Savienībā brīvajā tirgū (% no pārdošanas apgrozījuma)

1,6–2,2

1,8–2,4

– 11,7-

– 12,9

4,2-5,8

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

109

– 583

262

Naudas plūsma

550 000 -600 000

780 000 -850 000

– 1 440 000

–1 320 000

1 590 000 -1 730 000

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

141

– 238

238

287

Ieguldījumi

920 000 –1 140 000

1 260 000 –1 550 000

430 000 –530 000

1 500 000 –1 840 000

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

137

47

161

Ienākums no ieguldījumiem

100

119

– 460

280

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (191) | Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(191)

Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (192) | Attiecīgajā periodā rentabilitāte ievērojami paaugstinājās. Rentabilitātes skaitliskie rādītāji krasi pazeminājās 2017./2018. gada sezonā. Kā jau skaidrots iepriekš, 2017./2018. gada sezona nesa zaudējumus lielākoties izteikti skarbu laika apstākļu dēļ, kā rezultātā palielinājās izmaksas. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atjaunoja rentabilitāti un gandrīz sasniedza savu mērķa peļņu 6,8 % apmērā. |
| --- | --- |

(192)

Attiecīgajā periodā rentabilitāte ievērojami paaugstinājās. Rentabilitātes skaitliskie rādītāji krasi pazeminājās 2017./2018. gada sezonā. Kā jau skaidrots iepriekš, 2017./2018. gada sezona nesa zaudējumus lielākoties izteikti skarbu laika apstākļu dēļ, kā rezultātā palielinājās izmaksas. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atjaunoja rentabilitāti un gandrīz sasniedza savu mērķa peļņu 6,8 % apmērā.

| (193) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsmas dinamika lielākoties atbilda attiecīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares rentabilitātes dinamikai. |
| --- | --- |

(193)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsmas dinamika lielākoties atbilda attiecīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares rentabilitātes dinamikai.

| (194) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ieguldīja pastāvošo ražošanas mehānismu apkopē un optimizēšanā ar mērķi ierobežot izmaksas. Ieguldījumu līmenis it sevišķi pieauga pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ko, visticamāk, veicināja tajā sezonā gaidāmās peļņas līmenis, par kuru liecināja agrīnās prognozes par labu ražu. Tāpat ieguldījumus veica, lai uzlabotu atbilstību vides tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(194)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ieguldīja pastāvošo ražošanas mehānismu apkopē un optimizēšanā ar mērķi ierobežot izmaksas. Ieguldījumu līmenis it sevišķi pieauga pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ko, visticamāk, veicināja tajā sezonā gaidāmās peļņas līmenis, par kuru liecināja agrīnās prognozes par labu ražu. Tāpat ieguldījumus veica, lai uzlabotu atbilstību vides tiesību aktiem.

| (195) | Ienākuma no ieguldījumiem tendence attiecīgajā periodā bija ļoti līdzīga rentabilitātes tendencei. |
| --- | --- |

(195)

Ienākuma no ieguldījumiem tendence attiecīgajā periodā bija ļoti līdzīga rentabilitātes tendencei.

4.6.3.4.   Krājumi

| (196) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  12. tabula


  Krājumi | 2015./2016. g. | 2016./2017. g. | 2017./2018. g. | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 2 300 –2 700 | 3 100 –3 610 | 1 800 –2 110 | 4 400 –5 060 |
| Indekss (2015./2016. g. = 100) | 100 | 133 | 78 | 187 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(196)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

12. tabula

12. tabula

Krājumi

Krājumi

2015./2016. g.

2016./2017. g.

2017./2018. g.

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

2 300 –2 700

3 100 –3 610

1 800 –2 110

4 400 –5 060

Indekss (2015./2016. g. = 100)

Indekss (2015./2016. g. = 100)

100

133

78

187

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (197) | Savienības ražotāji PIP laikā ievērojami palielināja savus krājumus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare izveidoja ievērojamus krājumus, taču tiek norādīts arī tas, ka tā vienlaikus panāca veselīgu peļņu. Konkrēta krājumu līmeņa uzturēšana ir vajadzīga, lai nodrošinātu pārdošanas apjomus, tieši pirms sākas ražošana no jaunās ražas. Tāpēc to nevar uzskatīt par pazīmi, kas liecinātu par situāciju, kad tiek nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(197)

Savienības ražotāji PIP laikā ievērojami palielināja savus krājumus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare izveidoja ievērojamus krājumus, taču tiek norādīts arī tas, ka tā vienlaikus panāca veselīgu peļņu. Konkrēta krājumu līmeņa uzturēšana ir vajadzīga, lai nodrošinātu pārdošanas apjomus, tieši pirms sākas ražošana no jaunās ražas. Tāpēc to nevar uzskatīt par pazīmi, kas liecinātu par situāciju, kad tiek nodarīts kaitējums.

4.6.3.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (198) | Konstatētās dempinga starpības ievērojami pārsniedza nelielas starpības līmeni un pašreizējo pasākumu līmeni (sk. 137. apsvērumu iepriekš). Turklāt, ņemot vērā neizmantoto jaudu un importa no ĶTR cenas (sk. 147. un 167. apsvērumu), faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(198)

Konstatētās dempinga starpības ievērojami pārsniedza nelielas starpības līmeni un pašreizējo pasākumu līmeni (sk. 137. apsvērumu iepriekš). Turklāt, ņemot vērā neizmantoto jaudu un importa no ĶTR cenas (sk. 147. un 167. apsvērumu), faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (199) | Sākotnējie pasākumi tika noteikti 2008. gada decembrī. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare pirmo reizi kopš tā laika sasniedza tādu ienesīgumu, ka gandrīz sasniedza mērķa peļņu 6,8 %, kā tā noteikta sākotnējā izmeklēšanā. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares vispārējo situāciju, kā arī joprojām ievērojamos importa apjomus no ĶTR pēdējos gados, var secināt, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli iedragājama. |
| --- | --- |

(199)

Sākotnējie pasākumi tika noteikti 2008. gada decembrī. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare pirmo reizi kopš tā laika sasniedza tādu ienesīgumu, ka gandrīz sasniedza mērķa peļņu 6,8 %, kā tā noteikta sākotnējā izmeklēšanā. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares vispārējo situāciju, kā arī joprojām ievērojamos importa apjomus no ĶTR pēdējos gados, var secināt, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli iedragājama.

4.6.4.   Secinājums par būtisku kaitējumu

Secinājums par būtisku kaitējumu

| (200) | Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no ietekmes, ko izraisījis iepriekšējais dempinga, kas izraisīja kaitējumu. Spēkā esošie pasākumi ir palīdzējuši ierobežot importu par dempinga cenām, un, uzskatot, ka šī problēma ir samazināta, Savienības ražošanas nozares stāvoklis atkal uzlabojas. Tādējādi šie pasākumi ir arī palīdzējuši Savienības ražošanas nozarei koncentrēt uzmanību uz godīgu konkurenci vidē, kurā strauji pieaug starptautisku jaunpienācēju skaits. Visbeidzot, spēkā esošie maksājumi bija faktors, kas ietekmēja ieguldījumu lēmumus attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(200)

Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no ietekmes, ko izraisījis iepriekšējais dempinga, kas izraisīja kaitējumu. Spēkā esošie pasākumi ir palīdzējuši ierobežot importu par dempinga cenām, un, uzskatot, ka šī problēma ir samazināta, Savienības ražošanas nozares stāvoklis atkal uzlabojas. Tādējādi šie pasākumi ir arī palīdzējuši Savienības ražošanas nozarei koncentrēt uzmanību uz godīgu konkurenci vidē, kurā strauji pieaug starptautisku jaunpienācēju skaits. Visbeidzot, spēkā esošie maksājumi bija faktors, kas ietekmēja ieguldījumu lēmumus attiecīgajā periodā.

| (201) | Tomēr nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Lai gan konkrēti kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finanšu rezultātiem, proti, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma, liecina par stabilāku stāvokli, šie sasniegumi nav nostiprināti. Citi kaitējuma rādītāji, proti, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un ražošanas apjoms, gandrīz nav mainījušies. Vērtējot rādītājus kopumā, jāsecina, ka tie skaidri rāda uzlabojumu pazīmes, bet ražošanas nozare joprojām ir samērā nestabila. |
| --- | --- |

(201)

Tomēr nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Lai gan konkrēti kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finanšu rezultātiem, proti, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma, liecina par stabilāku stāvokli, šie sasniegumi nav nostiprināti. Citi kaitējuma rādītāji, proti, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un ražošanas apjoms, gandrīz nav mainījušies. Vērtējot rādītājus kopumā, jāsecina, ka tie skaidri rāda uzlabojumu pazīmes, bet ražošanas nozare joprojām ir samērā nestabila.

| (202) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(202)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

| (203) | Iesniedzot informāciju par izpausto galīgo informāciju, CCC iesniedza vairākas piezīmes par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli un norādīja uz tādiem faktoriem kā vispārējais klimats, imports no Turcijas, kas varētu būt veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr, kā minēts iepriekš 202. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc šīm piezīmēm ir maz praktiskas vērtības. |
| --- | --- |

(203)

Iesniedzot informāciju par izpausto galīgo informāciju, CCC iesniedza vairākas piezīmes par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli un norādīja uz tādiem faktoriem kā vispārējais klimats, imports no Turcijas, kas varētu būt veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr, kā minēts iepriekš 202. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc šīm piezīmēm ir maz praktiskas vērtības.

CCC

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (204) | Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums, tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi pret ĶTR netiktu turpināti, varētu atkārtoties kaitējums, kuru sākotnēji izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(204)

Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums, tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi pret ĶTR netiktu turpināti, varētu atkārtoties kaitējums, kuru sākotnēji izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (205) | Savienības konservētu augļu tirgus šobrīd ir stabils, un tajā valda konkurence. Izmeklēšana parādīja, ka, šķiet, nav faktoru, kas apdraudētu iekšzemes ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma samazināšanās, patēriņa tendenču izmaiņas, tehnoloģiju attīstība vai eksporta rādītāji. Turklāt izmeklēšanas laikā Savienības ražošanas nozares pārstāvji apgalvoja, ka nebaidās no nesenā importa apjoma pieauguma no trešām valstīm, kas nav ĶTR, jo trešo valstu ražotāji konkurē ar taisnīgām cenām un to jauda ir ierobežota. |
| --- | --- |

(205)

Savienības konservētu augļu tirgus šobrīd ir stabils, un tajā valda konkurence. Izmeklēšana parādīja, ka, šķiet, nav faktoru, kas apdraudētu iekšzemes ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma samazināšanās, patēriņa tendenču izmaiņas, tehnoloģiju attīstība vai eksporta rādītāji. Turklāt izmeklēšanas laikā Savienības ražošanas nozares pārstāvji apgalvoja, ka nebaidās no nesenā importa apjoma pieauguma no trešām valstīm, kas nav ĶTR, jo trešo valstu ražotāji konkurē ar taisnīgām cenām un to jauda ir ierobežota.

| (206) | Lai noteiktu, vai šādas bailes būtu pamatotas, Komisija izvērtēja ĶTR ražošanas apjomus un neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcīgumu un cenu dinamikas iespējamo ietekmi uz importa apjomiem un cenām no Ķīnas, kā arī šādas dinamikas ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, cenām un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(206)

Lai noteiktu, vai šādas bailes būtu pamatotas, Komisija izvērtēja ĶTR ražošanas apjomus un neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcīgumu un cenu dinamikas iespējamo ietekmi uz importa apjomiem un cenām no Ķīnas, kā arī šādas dinamikas ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, cenām un rentabilitāti.

5.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (207) | Kā jau izklāstīts iepriekš 146. un 147. apsvērumā, ĶTR ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda. ĶTR ir lielākā svaigu mandarīnu ražotāja pasaulē, un tās ražotāji eksportētāji spēj apgādāt tirgus, kas ir vairākas reizes lielāki par Savienības tirgu. Šiem ražotājiem ir spēcīga vēlme un motivācija savus ražojumus lielos apjomos pārdot eksporta tirgos. Nesenā pagātne ir arī parādījusi, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēj ātri pielāgoties, lai apgādātu Savienības tirgu ar importa precēm par dempinga cenām. Jāatgādina, ka attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjomi strauji pieauga pēc atcelšanas sprieduma, ar ko 2012. gada martā sākotnējo regulu atzina par spēkā neesošu (72). |
| --- | --- |

(207)

Kā jau izklāstīts iepriekš 146. un 147. apsvērumā, ĶTR ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda. ĶTR ir lielākā svaigu mandarīnu ražotāja pasaulē, un tās ražotāji eksportētāji spēj apgādāt tirgus, kas ir vairākas reizes lielāki par Savienības tirgu. Šiem ražotājiem ir spēcīga vēlme un motivācija savus ražojumus lielos apjomos pārdot eksporta tirgos. Nesenā pagātne ir arī parādījusi, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēj ātri pielāgoties, lai apgādātu Savienības tirgu ar importa precēm par dempinga cenām. Jāatgādina, ka attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjomi strauji pieauga pēc atcelšanas sprieduma, ar ko 2012. gada martā sākotnējo regulu atzina par spēkā neesošu (72).

72

5.2.   Dempinga no Ķīnas ietekme uz Savienības ražošanas nozari

Dempinga no Ķīnas ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (208) | Attiecībā uz importa cenas līmeņiem izmeklēšana parādīja, ka tad, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi un ja pieņemtu, ka cena importam no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozares cena saglabājas tāda pati, kāda tā ir bijusi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importa cenas būtu par 9 %–11 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (visiem attiecīgā ražojuma veidiem). Tādējādi Savienības ražošanas nozare varētu zaudēt pārdošanas apjomu, kā arī tirgus daļas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(208)

Attiecībā uz importa cenas līmeņiem izmeklēšana parādīja, ka tad, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi un ja pieņemtu, ka cena importam no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozares cena saglabājas tāda pati, kāda tā ir bijusi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importa cenas būtu par 9 %–11 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (visiem attiecīgā ražojuma veidiem). Tādējādi Savienības ražošanas nozare varētu zaudēt pārdošanas apjomu, kā arī tirgus daļas Savienības tirgū.

| (209) | Komisija īstenoja simulāciju, lai novērtētu, kā Savienības ražošanas nozari varētu ietekmēt importa apjomu pieaugums no Ķīnas. Tiklīdz, pieaugot konservētu mandarīnu importam no Ķīnas, Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoms būtu samazinājies par 6 200 tonnām, vienības ražošanas izmaksas palielinātos par 7,1 %, pasliktinot Savienības ražotāju stāvokli un liekot tiem ciest zaudējumus. Ķīnas ražotāji eksportētāji šādu apjoma pieaugumu spētu viegli panākt, ņemot vērā to lielo neizmantoto jaudu, kas noteikta 3.7.1. iedaļā iepriekš. |
| --- | --- |

(209)

Komisija īstenoja simulāciju, lai novērtētu, kā Savienības ražošanas nozari varētu ietekmēt importa apjomu pieaugums no Ķīnas. Tiklīdz, pieaugot konservētu mandarīnu importam no Ķīnas, Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoms būtu samazinājies par 6 200 tonnām, vienības ražošanas izmaksas palielinātos par 7,1 %, pasliktinot Savienības ražotāju stāvokli un liekot tiem ciest zaudējumus. Ķīnas ražotāji eksportētāji šādu apjoma pieaugumu spētu viegli panākt, ņemot vērā to lielo neizmantoto jaudu, kas noteikta 3.7.1. iedaļā iepriekš.

| (210) | Ņemot vērā, ka 82 % no importa no trešām valstīm, kas nav ĶTR, ir no Turcijas, nevar izslēgt, ka Ķīnas konservētie mandarīni par dempinga cenām aizstātu daļu no šā importa apjoma. Tomēr vidējā pārdošanas cena importam no Turcijas Savienībā ir zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, tātad tad, ja Savienības tirgū palielinātos konservētu mandarīnu importa apjoms no Ķīnas par dempinga cenām, tas, visticamāk, vispirms palielinātu savu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina un tikai pēc tam pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem Turcijas ražotāju veiktais eksports uz Savienību. Tomēr katrā ziņā, ņemot vērā Ķīnas ražotāju neizmantoto jaudu, tie varētu viegli pārņemt gan citu trešo valstu (arī Turcijas), gan Savienības ražotāju tirgus daļu. |
| --- | --- |

(210)

Ņemot vērā, ka 82 % no importa no trešām valstīm, kas nav ĶTR, ir no Turcijas, nevar izslēgt, ka Ķīnas konservētie mandarīni par dempinga cenām aizstātu daļu no šā importa apjoma. Tomēr vidējā pārdošanas cena importam no Turcijas Savienībā ir zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, tātad tad, ja Savienības tirgū palielinātos konservētu mandarīnu importa apjoms no Ķīnas par dempinga cenām, tas, visticamāk, vispirms palielinātu savu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina un tikai pēc tam pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem Turcijas ražotāju veiktais eksports uz Savienību. Tomēr katrā ziņā, ņemot vērā Ķīnas ražotāju neizmantoto jaudu, tie varētu viegli pārņemt gan citu trešo valstu (arī Turcijas), gan Savienības ražotāju tirgus daļu.

5.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (211) | Savienības tirgus lielums (trešais lielākais pasaulē) nepārprotami ir svarīgs faktors, kas vairo tā pievilcīgumu. Turklāt tas, ka imports no ĶTR ir turpinājies, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, parāda, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji uzskata Savienības tirgu par pievilcīgu un vēlas tajā pārdot arī turpmāk. Tāpat, kā tika novērots pēc atcelšanas sprieduma, ar ko 2012. gada martā sākotnējo regulu atzina par spēkā neesošu, Ķīnas ražotāji eksportētāji spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā ir motivēti pārvirzīt eksportu no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kurā cena ir augstāka. Turklāt Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tagad tiek piemērots papildu tarifs 25 % apmērā sūtījumiem uz to lielāko eksporta tirgu ASV (73). Šie jaunie tarifi ir piemēroti ĶTR un ASV pašreizējo tirdzniecības saspīlējumu rezultātā. Tie ir daļa no ASV tarifu pasākumiem, kas tās veikušas saskaņā ar pašreiz notiekošo 301. panta izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnu (74). |
| --- | --- |

(211)

Savienības tirgus lielums (trešais lielākais pasaulē) nepārprotami ir svarīgs faktors, kas vairo tā pievilcīgumu. Turklāt tas, ka imports no ĶTR ir turpinājies, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, parāda, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji uzskata Savienības tirgu par pievilcīgu un vēlas tajā pārdot arī turpmāk. Tāpat, kā tika novērots pēc atcelšanas sprieduma, ar ko 2012. gada martā sākotnējo regulu atzina par spēkā neesošu, Ķīnas ražotāji eksportētāji spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā ir motivēti pārvirzīt eksportu no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kurā cena ir augstāka. Turklāt Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tagad tiek piemērots papildu tarifs 25 % apmērā sūtījumiem uz to lielāko eksporta tirgu ASV (73). Šie jaunie tarifi ir piemēroti ĶTR un ASV pašreizējo tirdzniecības saspīlējumu rezultātā. Tie ir daļa no ASV tarifu pasākumiem, kas tās veikušas saskaņā ar pašreiz notiekošo 301. panta izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnu (74).

73

74

| (212) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu tūlītēju un krasu cenu spiedienu no ĶTR, ko tai palīdzētu īstenot tai pieejamie ievērojamie krājumi un jauda. Tas Savienības ražošanas nozarei liktu samazināt cenas vai apjomus. Ja ražošanas nozare pazeminātu savas cenas, tās īstermiņā tā vairs negūtu peļņu, bet ciestu zaudējumus. Ja ražošanas nozare zaudētu pārdošanas apjomu, pieaugtu tās vienības izmaksas un vēl vairāk samazinātos rentabilitāte. Ilgtermiņā Savienības ražošanas nozarei būtu jāpielāgo (jāsamazina) ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(212)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu tūlītēju un krasu cenu spiedienu no ĶTR, ko tai palīdzētu īstenot tai pieejamie ievērojamie krājumi un jauda. Tas Savienības ražošanas nozarei liktu samazināt cenas vai apjomus. Ja ražošanas nozare pazeminātu savas cenas, tās īstermiņā tā vairs negūtu peļņu, bet ciestu zaudējumus. Ja ražošanas nozare zaudētu pārdošanas apjomu, pieaugtu tās vienības izmaksas un vēl vairāk samazinātos rentabilitāte. Ilgtermiņā Savienības ražošanas nozarei būtu jāpielāgo (jāsamazina) ražošanas jauda.

| (213) | Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares samērā nestabilo situāciju, kā tā skaidrota 201. apsvērumā iepriekš, un ja turklāt strauji pieaugtu importa apjoms par dempinga cenām no Ķīnas, visticamāk, tiktu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozares stāvoklim, novedot pie tās finanšu stāvokļa straujas pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(213)

Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares samērā nestabilo situāciju, kā tā skaidrota 201. apsvērumā iepriekš, un ja turklāt strauji pieaugtu importa apjoms par dempinga cenām no Ķīnas, visticamāk, tiktu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozares stāvoklim, novedot pie tās finanšu stāvokļa straujas pasliktināšanās.

5.4.   Secinājums

Secinājums

| (214) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu tūlītēju un krasu apjoma un cenu spiedienu no ĶTR, jo tai ir pieejama ievērojama neizmantota jauda. Tas Savienības ražošanas nozarei liktu samazināt cenas vai apjomus. Ja ražošanas nozare pazeminātu savas cenas, tās īstermiņā tā vairs negūtu peļņu, bet ciestu zaudējumus. Ja ražošanas nozare zaudētu pārdošanas apjomus, tā zaudētu tirgus daļu palielinātos tās vienības izmaksas un samazinātos vai zustu rentabilitāte. |
| --- | --- |

(214)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu tūlītēju un krasu apjoma un cenu spiedienu no ĶTR, jo tai ir pieejama ievērojama neizmantota jauda. Tas Savienības ražošanas nozarei liktu samazināt cenas vai apjomus. Ja ražošanas nozare pazeminātu savas cenas, tās īstermiņā tā vairs negūtu peļņu, bet ciestu zaudējumus. Ja ražošanas nozare zaudētu pārdošanas apjomus, tā zaudētu tirgus daļu palielinātos tās vienības izmaksas un samazinātos vai zustu rentabilitāte.

| (215) | Ņemot vērā aprakstīto Savienības ražošanas nozares situāciju, ja pasākumi netiktu turpināti, Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis, visticamāk, strauji pasliktinātos neatkarīgi no tā, vai nozare izvēlētos konkurēt ar apjomu vai ar cenu. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumu atcelšanas rezultātā, visticamāk, atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(215)

Ņemot vērā aprakstīto Savienības ražošanas nozares situāciju, ja pasākumi netiktu turpināti, Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis, visticamāk, strauji pasliktinātos neatkarīgi no tā, vai nozare izvēlētos konkurēt ar apjomu vai ar cenu. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumu atcelšanas rezultātā, visticamāk, atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

6.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (216) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu pret ĶTR saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(216)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu pret ĶTR saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (217) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare spēja atjaunot rentabilitāti. Ja pasākumus atceltu, Savienības ražošanas nozare būtu daudz sliktākā situācijā, nekā aprakstīts iepriekš 5. iedaļā (“Kaitējuma atkārtošanās iespējamība”). Patiešām, ņemot vērā gaidāmos attiecīgā ražojuma importa apjomus un cenas no ĶTR, Savienības ražošanas nozare tiktu pakļauta lielam zemākas pārdošanas cenas riskam (cenu nospiešana) un, visticamāk, atkal sāktu ciest zaudējumus (sk. 212. apsvērumu). Būtu apdraudēti arī jauni ieguldījumi, kas paredzēti, lai nostiprinātu uzņēmumus un uzlabotu to konkurētspēju līdzīgā ražojuma tirgū. |
| --- | --- |

(217)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare spēja atjaunot rentabilitāti. Ja pasākumus atceltu, Savienības ražošanas nozare būtu daudz sliktākā situācijā, nekā aprakstīts iepriekš 5. iedaļā (“Kaitējuma atkārtošanās iespējamība”). Patiešām, ņemot vērā gaidāmos attiecīgā ražojuma importa apjomus un cenas no ĶTR, Savienības ražošanas nozare tiktu pakļauta lielam zemākas pārdošanas cenas riskam (cenu nospiešana) un, visticamāk, atkal sāktu ciest zaudējumus (sk. 212. apsvērumu). Būtu apdraudēti arī jauni ieguldījumi, kas paredzēti, lai nostiprinātu uzņēmumus un uzlabotu to konkurētspēju līdzīgā ražojuma tirgū.

| (218) | Tāpēc pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs, jo nozare tādā gadījumā varētu vēl vairāk atgūties no ietekmes, ko radījis pastāvīgs dempings. Turpretim pasākumu neturpināšana apturētu Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju, līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu un tādējādi samazinot piedāvājumu un konkurenci tirgū. |
| --- | --- |

(218)

Tāpēc pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs, jo nozare tādā gadījumā varētu vēl vairāk atgūties no ietekmes, ko radījis pastāvīgs dempings. Turpretim pasākumu neturpināšana apturētu Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju, līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu un tādējādi samazinot piedāvājumu un konkurenci tirgū.

6.3.   Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses

Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses

| (219) | Komisija nosūtīja anketas četriem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens no šiem uzņēmumiem sniedza daļējas atbildes. |
| --- | --- |

(219)

Komisija nosūtīja anketas četriem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens no šiem uzņēmumiem sniedza daļējas atbildes.

| (220) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(220)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

6.4.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (221) | Komisija nosūtīja anketas diviem attiecīgā ražojuma lietotājiem. Tikai viens no šiem lietotājiem atsūtīja atpakaļ anketu, nepilnīgi aizpildītu. |
| --- | --- |

(221)

Komisija nosūtīja anketas diviem attiecīgā ražojuma lietotājiem. Tikai viens no šiem lietotājiem atsūtīja atpakaļ anketu, nepilnīgi aizpildītu.

| (222) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda ievērojama negatīva ietekme uz lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(222)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda ievērojama negatīva ietekme uz lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (223) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu. |
| --- | --- |

(223)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu.

| (224) | Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu. |
| --- | --- |

(224)

Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (225) | No iepriekš minētā izriet, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami dažiem Ķīnas izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem citrusaugļiem (proti, mandarīniem utt.), būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(225)

No iepriekš minētā izriet, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami dažiem Ķīnas izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem citrusaugļiem (proti, mandarīniem utt.), būtu jāsaglabā.

| (226) | Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs komercrēķins. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(226)

Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs komercrēķins. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (227) | Kaut arī šā rēķina uzrādīšana ir vajadzīga dalībvalstu muitas dienestiem, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Patiešām pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam zemākā maksājuma likme tiek piemērota pamatoti. |
| --- | --- |

(227)

Kaut arī šā rēķina uzrādīšana ir vajadzīga dalībvalstu muitas dienestiem, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Patiešām pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam zemākā maksājuma likme tiek piemērota pamatoti.

| (228) | Ja vienam no uzņēmumiem, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms [atkarībā no gadījuma var ieviest procentuālu vērtību], šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(228)

Ja vienam no uzņēmumiem, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms [atkarībā no gadījuma var ieviest procentuālu vērtību], šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (229) | Ja uzņēmums, kam noteikta individuālā antidempinga maksājuma likme, pēc tam maina sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt arī turpmāk piemērot šo likmi. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (75). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj apliecināt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(229)

Ja uzņēmums, kam noteikta individuālā antidempinga maksājuma likme, pēc tam maina sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt arī turpmāk piemērot šo likmi. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (75). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj apliecināt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi.

75

| (230) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (76) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(230)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (76) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

76

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (231) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(231)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mandarīnu (arī tanžerīnu un sacumu), klementīnu, vilkingu un tamlīdzīgu citrusaugļu hibrīdu bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, importam, kuri patlaban definēti HS pozīcijā 2008 un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (Taric kodi 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 un 2008309069).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | EUR/t ražojuma neto svara | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province | 489,7 | A888 |
| Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang | 499,9 | C528 |
| Pielikumā uzskaitītie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē | 499,6 | A889 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 531,2 | A999 |

Uzņēmums

EUR/t ražojuma neto svara

Taric papildu kods

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province

489,7

A888

Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang

499,9

C528

Pielikumā uzskaitītie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē

499,6

A889

Visi pārējie uzņēmumi

531,2

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) [attiecīgais ražojums], uz ko attiecas šis rēķins un ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums [uzņēmuma nosaukums un adrese] [Taric papildu kods], kurš atrodas [attiecīgā valsts]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

2. pants

1.   Gadījumos, kad pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc cena, kas par tām ir faktiski samaksāta vai maksājama, tiek koriģēta, lai, ievērojot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (77) 132. pantu, varētu noteikt muitas vērtību, antidempinga maksājuma apjoms, kas aprēķināts, pamatojoties uz šīs regulas 1. pantu, tiek procentuāli samazināts atbilstoši koriģētajai faktiski samaksātajai vai maksājamajai cenai.

2.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

3. pants

Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 499,6 EUR/t ražojuma neto svara, ja jaunais ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:

| a) | sākotnējā izmeklēšanas periodā (no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu; |
| --- | --- |

a)

sākotnējā izmeklēšanas periodā (no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;

| b) | nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| c) | pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā. |
| --- | --- |

c)

pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2018/825 (OV L 143, 7.6.2018., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1355/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts par dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu (OV L 350, 30.12.2008., 35. lpp.).

2

(3)  Eiropas Savienības Tiesas 2012. gada 22. marta spriedums lietā C-338/10 Grünwald Logistik Service Gmbh (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

3

Grünwald Logistik Service Gmbh (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt

(4)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 158/2013 (2013. gada 18. februāris), ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam (OV L 49, 22.2.2013., 29. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1313/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam (OV L 354, 11.12.2014., 17. lpp.).

5

(6)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 104, 19.3.2019., 10. lpp.).

6

(7)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam (OV C 414, 10.12.2019., 14. lpp.).

7

(8)  Sk. sūdzības 3. pielikumu.

8

(9)  Pieejama http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

9

(10)  Pieejama http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

10

(11)  Paziņojums par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

11

Covid-19

(12)  Lietas numurs t20.000686.

12

(13)  
  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

13

Global Trade Atlas – GTA

(14)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

14

(15)  Paziņojums par lietas materiāliem – lieta Nr. t20.000629.

15

(16)  
  Frucom pārstāv pārtikas produktu, tostarp žāvētu augļu, ēdamo riekstu un pārstrādātu augļu un dārzeņu, tai skaitā konservētu mandarīnu, Eiropas importētāju intereses.

16

Frucom

(17)  Komisijas dienestu darba dokuments On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2 (“Ziņojums”).

17

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(18)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6. un 7. lpp.

18

(19)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

19

(20)  Pieejams http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

20

(21)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20. un 21. lpp.

21

(22)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41., 73. un 74. lpp.

22

(23)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. un 121. lpp.

23

(24)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

24

(25)  Ziņojums, 7. nodaļa, 167. un 168. lpp.

25

(26)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169., 170., 200. un 201. lpp.

26

(27)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp., Ziņojums, 4. nodaļa, 50. un 84. lpp., Ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

27

(28)  Ziņojums, 3. nodaļa, 22. – 24. lpp., 5. nodaļa, 97.–108. lpp.

28

(29)  Ziņojums, 5. nodaļa, 104.–109. lpp.

29

(30)  Ziņojums, 5. nodaļa, 100. un 101. lpp.

30

(31)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

31

(32)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31. un 32. lpp.

32

(33)  Pieejams https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

33

(34)  Ziņojums, 14. nodaļa, 358. lpp.

34

(35)  Viss plāna teksts ir pieejams MIIT tīmekļa vietnē: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (pēdējo reizi skatīts 2020. gada 8. jūnijā).

35

MIIT

(36)  Ziņojums, 14.1.–14.3. nodaļa.

36

(37)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

37

(38)  Ziņojums, III daļa, 14. nodaļa, 346. un nākamās lpp.

38

(39)  Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plāna ievads.

39

(40)  Ziņojums, 14. nodaļa, 347. lpp.

40

(41)  Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogs (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi), kas 2011. gada 27. martā izdots ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 9 un grozīts saskaņā ar Valsts attīstības un reformu komisijas lēmumu par attiecīgo noteikumu grozījumiem Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija), kurš izdots 2013. gada 16. februārī ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 21.

41

(42)  Sk. 56. apsvērumu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

42

(43)  Ziņojums, 14. nodaļa, 375. un 376. lpp.

43

(44)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

44

(45)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

45

(46)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

46

(47)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

47

(48)  Sk. arī Ziņojumu, 2. nodaļa, 9. un 10. lpp.

48

(49)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

49

(50)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

50

(51)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

51

(52)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

52

(53)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

53

(54)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

54

(55)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128. un 133.–135. lpp.

55

(56)  Sk. SVF darba dokumentu Resolving China’s Corporate Debt Problem, by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, October 2016, WP/16/203.

56

Resolving China’s Corporate Debt Problem

by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender

Jiangyan

October 2016

(57)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128. un 133.–135. lpp.

57

(58)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

58

(59)  Turcijas Statistikas institūts, http://www.turkstat.gov.tr

59

(60)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

60

(61)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/749 (2017. gada 24. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/755, svītrojot Kazahstānu no valstu saraksta tās I pielikumā (OV L 113, 29.4.2017., 11. lpp.).

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, pēdējo reizi skatīts 2020. gada 24. martā.

62

(63)  Tā ir Eurostat izmantotā saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, pēdējo reizi skatīta 2020. gada 24. martā.

63

Eurostat

(64)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, pēdējo reizi skatīts 2020. gada 24. martā.

64

(65)  http://www.turkstat.gov.tr => Press releases => izvēlēties Electricity and Natural Gas prices, pēdējo reizi skatīts 2020. gada 24. martā.

65

Press releases

Electricity and Natural Gas prices

(66)  FRİGO-PAK GIDA MADDELERİ SANAYİ VE TİCARET A.Ş.

66

(67)  Ķīnas Pārtikas, vietējo izstrādājumu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu importa un eksporta tirdzniecības palātas sniegtajā informācijā ir norādīts, ka Ķīna ir lielākā konservētu mandarīnu ražotāja un eksportētāja ar gada ražošanas apjomu aptuveni 600 000–700 000 tonnu, savukārt ASV Lauksaimniecības ministrijas Ārvalstu lauksaimniecības dienests ir aplēsis, ka patēriņš pārstrādei 2018./2019. gadā bijis aptuveni 540 000 tonnu. 2020. gada aprīlī Ķīnā bija aptuveni 160 konservētu mandarīnu ražotāju (2015. gadā to bija vairāk par 270).

67

(68)  Datubāzē ir uzskaitīti vairāk nekā 200 eksporta galamērķi.

68

(69)  Https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china/200-billion-trade-action

69

(70)  ASV 2018. gada septembrī noteica papildu tarifus 25 % apmērā konservētiem citrusaugļiem no ĶTR plašāka tarifu kopuma ietvaros, ko piemēro importam no Ķīnas 200 miljardu USD vērtībā.

70

(71)  
  COFRUSA.

71

COFRUSA

(72)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1313/2014 63. apsvērums.

72

(73)  Sk. “
  China: Citrus Annual
  ”, FAS (USDA), 2018. gada 14. decembris, citēts iepriekš 67. zemsvītras piezīmē, 9. lpp.

73

China: Citrus Annual

FAS (USDA)

(74)  Sk. “
  Section 301 – China
  ”, Office of the United States Trade Representative (the “USTR”); pieejams https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china; skatīts 2019. gada 24. jūlijā.

74

Section 301 – China

Office of the United States Trade Representative (the “USTR”)

(75)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

75

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

(76)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

76

(77)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

77

---

PIELIKUMS

Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē:

| — | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan, |
| --- | --- |

—

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan,

| — | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo, |
| --- | --- |

—

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo,

| — | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei, |
| --- | --- |

—

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei,

| — | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang, |
| --- | --- |

—

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang,

| — | Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang, |
| --- | --- |

—

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang,

| — | Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang,

| — | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei, |
| --- | --- |

—

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei,

| — | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi, |
| --- | --- |

—

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi,

| — | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang,

| — | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang,

| — | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai, |
| --- | --- |

—

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai,

| — | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei, |
| --- | --- |

—

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei,

| — | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan, |
| --- | --- |

—

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan,

| — | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo, |
| --- | --- |

—

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo,

| — | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi, |
| --- | --- |

—

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi,

| — | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo. |
| --- | --- |

—

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo.

---

LĒMUMI

| 22.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 351/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 351/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1535

(2020. gada 21. oktobris),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 7388)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/662/EEK (1989. gada 11. decembris) par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/709/ES (4) nosaka dzīvnieku veselības kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas cūku vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1402 (5) pēc tam, kad minētās slimības epidemioloģiskā situācija bija mainījusies Polijā un Vācijā pavisam netālu no Polijas robežas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/709/ES (4) nosaka dzīvnieku veselības kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas cūku vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1402 (5) pēc tam, kad minētās slimības epidemioloģiskā situācija bija mainījusies Polijā un Vācijā pavisam netālu no Polijas robežas.

| (2) | Padomes Direktīvā 2002/60/EK (6) ir noteikti obligātie Savienības pasākumi Āfrikas cūku mēra kontrolei. Konkrētāk, Direktīvas 2002/60/EK 9. pantā paredzēts, ka tad, ja kādas saimniecības cūku populācijā ir oficiāli apstiprināts Āfrikas cūku mēris, ir jāizveido aizsardzības zona un uzraudzības zona, bet minētās direktīvas 10. un 11. pantā ir noteikti pasākumi, kas šādās zonās jāveic, lai nepieļautu minētās slimības izplatīšanos. Turklāt Direktīvas 2002/60/EK 15. pantā ir noteikti pasākumi, kas jāveic, ja savvaļas cūku populācijā ir apstiprināts Āfrikas cūku mēris. Nesen gūtā pieredze liecina, ka Direktīvā 2002/60/EK noteiktie pasākumi un jo īpaši pasākumi, ar kuriem tiek nodrošināta inficēto saimniecību tīrīšana un dezinfekcija, un pārējie pasākumi minētās slimības izskaušanai mājas cūku un savvaļas cūku populācijā patiesi ļauj kontrolēt tās izplatīšanos. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīvā 2002/60/EK (6) ir noteikti obligātie Savienības pasākumi Āfrikas cūku mēra kontrolei. Konkrētāk, Direktīvas 2002/60/EK 9. pantā paredzēts, ka tad, ja kādas saimniecības cūku populācijā ir oficiāli apstiprināts Āfrikas cūku mēris, ir jāizveido aizsardzības zona un uzraudzības zona, bet minētās direktīvas 10. un 11. pantā ir noteikti pasākumi, kas šādās zonās jāveic, lai nepieļautu minētās slimības izplatīšanos. Turklāt Direktīvas 2002/60/EK 15. pantā ir noteikti pasākumi, kas jāveic, ja savvaļas cūku populācijā ir apstiprināts Āfrikas cūku mēris. Nesen gūtā pieredze liecina, ka Direktīvā 2002/60/EK noteiktie pasākumi un jo īpaši pasākumi, ar kuriem tiek nodrošināta inficēto saimniecību tīrīšana un dezinfekcija, un pārējie pasākumi minētās slimības izskaušanai mājas cūku un savvaļas cūku populācijā patiesi ļauj kontrolēt tās izplatīšanos.

| (3) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1402 pieņemšanas dienas ir konstatēti jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi mājas cūku populācijā Rumānijā. Turklāt ir konstatēti jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā Polijā un Slovākijā. |
| --- | --- |

(3)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1402 pieņemšanas dienas ir konstatēti jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi mājas cūku populācijā Rumānijā. Turklāt ir konstatēti jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā Polijā un Slovākijā.

| (4) | Epidemioloģiskā situācija konkrētos Polijas, Latvijas un Slovākijas apgabalos mājas cūku populācijā, pateicoties pasākumiem, ko minētās dalībvalstis patlaban piemēro saskaņā ar Direktīvu 2002/60/EK, ir uzlabojusies. |
| --- | --- |

(4)

Epidemioloģiskā situācija konkrētos Polijas, Latvijas un Slovākijas apgabalos mājas cūku populācijā, pateicoties pasākumiem, ko minētās dalībvalstis patlaban piemēro saskaņā ar Direktīvu 2002/60/EK, ir uzlabojusies.

| (5) | 2020. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Slubices apriņķī Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums kādai savvaļas cūkai paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā patlaban norādītais Polijas apgabals, kuru skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Slubices apriņķī Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums kādai savvaļas cūkai paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā patlaban norādītais Polijas apgabals, kuru skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (6) | 2020. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots mājas cūku populācijā Maramurešas žudecā Rumānijā, proti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā un atrodas pavisam tuvu kādam tā I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis patlaban minētā pielikuma II daļā norādītais Rumānijas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu tā III daļā norādītajam apgabalam, kuru skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, nevis tā II daļā. |
| --- | --- |

(6)

2020. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots mājas cūku populācijā Maramurešas žudecā Rumānijā, proti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā un atrodas pavisam tuvu kādam tā I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis patlaban minētā pielikuma II daļā norādītais Rumānijas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu tā III daļā norādītajam apgabalam, kuru skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, nevis tā II daļā.

| (7) | 2020. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots arī kādai savvaļas cūkai Vranovas pie Topļas apriņķī Slovākijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un atrodas pavisam tuvu kādam tā I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums kādai savvaļas cūkai paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis patlaban minētā pielikuma I daļā norādītais Slovākijas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu kādam tā II daļā norādītajam apgabalam, kurā konstatēts nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(7)

2020. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots arī kādai savvaļas cūkai Vranovas pie Topļas apriņķī Slovākijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un atrodas pavisam tuvu kādam tā I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums kādai savvaļas cūkai paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis patlaban minētā pielikuma I daļā norādītais Slovākijas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu kādam tā II daļā norādītajam apgabalam, kurā konstatēts nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (8) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā situācijā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā, Slovākijā un Rumānijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali, un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I, II un III daļā. |
| --- | --- |

(8)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā situācijā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā, Slovākijā un Rumānijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali, un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I, II un III daļā.

| (9) | Turklāt, ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, kas Polijā tiek piemēroti atbilstoši Direktīvai 2002/60/EK, jo īpaši tie, kas noteikti minētās direktīvas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 5. punktā, un atbilstoši Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, kas noteikti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE kodekss), konkrēti apgabali Podlases, Ļubļinas un Varmijas-Mazūrijas vojevodistē Polijā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, jo pēdējo divpadsmit mēnešu laikā minētajos apgabalos vairs nav konstatēti Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi saskaņā ar OIE kodeksa noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, kas Polijā tiek piemēroti atbilstoši Direktīvai 2002/60/EK, jo īpaši tie, kas noteikti minētās direktīvas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 5. punktā, un atbilstoši Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, kas noteikti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE kodekss), konkrēti apgabali Podlases, Ļubļinas un Varmijas-Mazūrijas vojevodistē Polijā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, jo pēdējo divpadsmit mēnešu laikā minētajos apgabalos vairs nav konstatēti Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi saskaņā ar OIE kodeksa noteikumiem.

| (10) | Ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, kas Latvijā tiek piemēroti atbilstoši Direktīvai 2002/60/EK, jo īpaši pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 5. punktā, un atbilstoši Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, kas izklāstīti OIE kodeksā, konkrēti apgabali Aizputes, Alsungas un Kuldīgas novadā Latvijā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jāiekļauj minētā pielikuma II daļā, jo kopš inficētās saimniecības galīgās tīrīšanas un dezinficēšanas ir pagājuši trīs mēneši, kuru laikā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi minētajos apgabalos vairs nav konstatēti saskaņā ar OIE kodeksa noteikumiem. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, kas Latvijā tiek piemēroti atbilstoši Direktīvai 2002/60/EK, jo īpaši pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 5. punktā, un atbilstoši Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, kas izklāstīti OIE kodeksā, konkrēti apgabali Aizputes, Alsungas un Kuldīgas novadā Latvijā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jāiekļauj minētā pielikuma II daļā, jo kopš inficētās saimniecības galīgās tīrīšanas un dezinficēšanas ir pagājuši trīs mēneši, kuru laikā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi minētajos apgabalos vairs nav konstatēti saskaņā ar OIE kodeksa noteikumiem.

| (11) | Turklāt, ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, kas Lietuvā tiek piemēroti atbilstoši Direktīvai 2002/60/EK, jo īpaši pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 5. punktā, un atbilstoši Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, kas noteikti OIE kodeksā, konkrēti apgabali Alītas un Kauņas pilsētas pašvaldībā un Marijampoles pašvaldībā Lietuvā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jāiekļauj minētā pielikuma II daļā, jo pēdējo divpadsmit mēnešu laikā minētajos apgabalos Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi vairs nav konstatēti saskaņā ar OIE kodeksa noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt, ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, kas Lietuvā tiek piemēroti atbilstoši Direktīvai 2002/60/EK, jo īpaši pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 5. punktā, un atbilstoši Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, kas noteikti OIE kodeksā, konkrēti apgabali Alītas un Kauņas pilsētas pašvaldībā un Marijampoles pašvaldībā Lietuvā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jāiekļauj minētā pielikuma II daļā, jo pēdējo divpadsmit mēnešu laikā minētajos apgabalos Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi vairs nav konstatēti saskaņā ar OIE kodeksa noteikumiem.

| (12) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos, ir svarīgi, lai ar šo lēmumu izdarītie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma grozījumi stātos spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos, ir svarīgi, lai ar šo lēmumu izdarītie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma grozījumi stātos spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/709/ES (2014. gada 9. oktobris) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1402 (2020. gada 5. oktobris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (OV L 324, 6.10.2020., 37. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2002/60/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko paredz īpašus noteikumus cīņai pret Āfrikas cūku mēri un groza Direktīvu 92/119/EEK attiecībā uz Tešenas slimību un Āfrikas cūku mēri (OV L 192, 20.7.2002., 27. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | Frontière avec la France, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat à Florenville,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim. |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim.

7.   Slovākija

Šādi Slovākijas apgabali:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Grieķija

Šādi Grieķijas apgabali:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- | --- |

—

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| — | La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- | --- |

—

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki,, |
| --- |

powiat białostocki,,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovākija

Šādi Slovākijas apgabali:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III DAĻA

1.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovākija

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV DAĻA

Itālija

Šādi Itālijas apgabali:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---