# Uradni list L 305/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 305 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6321. september 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 305

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6321. september 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1302 z dne 14. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pristojbinami, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračuna centralnim nasprotnim strankam s sedežem v tretjih državah (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1303 z dne 14. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili, ki bi jih moral organ ESMA upoštevati pri ugotavljanju, ali je centralna nasprotna stranka s sedežem v tretji državi sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bo to verjetno postala (
  1
  ) | 7 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1304 z dne 14. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z minimalnimi elementi, ki jih organ ESMA oceni pri ocenjevanju zahtev CNS iz tretjih držav za primerljivo skladnost, ter načini in pogoji za navedeno oceno (
  1
  ) | 13 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1305 z dne 18. septembra 2020 o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da samostojno privoli, da ga zavezujejo nekateri mednarodni sporazumi, ki se uporabljajo v prehodnem obdobju, na področju skupne ribiške politike Unije | 27 |
| | | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/1306 z dne 16. septembra 2020 o začasni izključitvi nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti glede na pandemijo COVID-19 (ECB/2020/44) | 30 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2020/1307 z dne 18. septembra 2020 o skupnem naboru orodij za znižanje stroškov postavitve zelo visokozmogljivih omrežij ter zagotavljanje pravočasnega in naložbam prijaznega dostopa do radiofrekvenčnega spektra 5G za spodbujanje povezljivosti in podporo okrevanju gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 v Uniji | 33 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1302 z dne 14. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pristojbinami, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračuna centralnim nasprotnim strankam s sedežem v tretjih državah (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1303 z dne 14. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili, ki bi jih moral organ ESMA upoštevati pri ugotavljanju, ali je centralna nasprotna stranka s sedežem v tretji državi sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bo to verjetno postala (
  1
  )

1

7

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1304 z dne 14. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z minimalnimi elementi, ki jih organ ESMA oceni pri ocenjevanju zahtev CNS iz tretjih držav za primerljivo skladnost, ter načini in pogoji za navedeno oceno (
  1
  )

1

13

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1305 z dne 18. septembra 2020 o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da samostojno privoli, da ga zavezujejo nekateri mednarodni sporazumi, ki se uporabljajo v prehodnem obdobju, na področju skupne ribiške politike Unije

27

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/1306 z dne 16. septembra 2020 o začasni izključitvi nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti glede na pandemijo COVID-19 (ECB/2020/44)

30

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2020/1307 z dne 18. septembra 2020 o skupnem naboru orodij za znižanje stroškov postavitve zelo visokozmogljivih omrežij ter zagotavljanje pravočasnega in naložbam prijaznega dostopa do radiofrekvenčnega spektra 5G za spodbujanje povezljivosti in podporo okrevanju gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 v Uniji

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 21.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1302

z dne 14. julija 2020

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pristojbinami, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračuna centralnim nasprotnim strankam s sedežem v tretjih državah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25d(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 25d Uredbe (EU) št. 648/2012 določa, da Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA) centralnim nasprotnim strankam (v nadaljnjem besedilu: CNS) iz tretjih držav zaračunava pristojbine, povezane z vlogami za priznanje na podlagi člena 25 navedene uredbe, in letne pristojbine, povezane z opravljanjem svojih nalog, povezanih s priznanimi CNS iz tretjih držav, v skladu z navedeno uredbo. V skladu s členom 25d(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti take pristojbine sorazmerne s prometom zadevne CNS in pokrivati vse stroške organa ESMA za priznanje in za izvajanje njegovih nalog, povezanih s CNS iz tretjih držav, v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 25d Uredbe (EU) št. 648/2012 določa, da Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA) centralnim nasprotnim strankam (v nadaljnjem besedilu: CNS) iz tretjih držav zaračunava pristojbine, povezane z vlogami za priznanje na podlagi člena 25 navedene uredbe, in letne pristojbine, povezane z opravljanjem svojih nalog, povezanih s priznanimi CNS iz tretjih držav, v skladu z navedeno uredbo. V skladu s členom 25d(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti take pristojbine sorazmerne s prometom zadevne CNS in pokrivati vse stroške organa ESMA za priznanje in za izvajanje njegovih nalog, povezanih s CNS iz tretjih držav, v skladu z navedeno uredbo.

| (2) | Pristojbine, povezane z vlogami za priznanje (v nadaljnjem besedilu: pristojbine za priznanje), bi bilo treba zaračunati CNS iz tretjih držav, da se pokrijejo stroški, ki jih ima organ ESMA z obdelavo vlog za priznanje, vključno s stroški preverjanja popolnosti vlog, zahtevanja dodatnih informacij in priprave odločitev ter stroški, povezanimi z oceno sistemskega pomena CNS iz tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: kategorizacijo). Organ ESMA ima s CNS, ki so sistemsko pomembne za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bodo to verjetno postale in jih je organ ESMA priznal v skladu s členom 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 2), dodatne stroške. Te dodatne stroške ima, ko ocenjuje, ali so izpolnjeni pogoji za priznanje iz člena 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012 in ali se z upoštevanjem veljavnega pravnega okvira tretje države za CNS lahko šteje, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: primerljiva skladnost). Stroški, povezani z vlogami CNS stopnje 2, bodo zato višji od stroškov, povezanih z vlogami CNS iz tretjih držav, za katere se ne šteje, da so sistemsko pomembne za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bodo to verjetno postale (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 1). |
| --- | --- |

(2)

Pristojbine, povezane z vlogami za priznanje (v nadaljnjem besedilu: pristojbine za priznanje), bi bilo treba zaračunati CNS iz tretjih držav, da se pokrijejo stroški, ki jih ima organ ESMA z obdelavo vlog za priznanje, vključno s stroški preverjanja popolnosti vlog, zahtevanja dodatnih informacij in priprave odločitev ter stroški, povezanimi z oceno sistemskega pomena CNS iz tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: kategorizacijo). Organ ESMA ima s CNS, ki so sistemsko pomembne za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bodo to verjetno postale in jih je organ ESMA priznal v skladu s členom 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 2), dodatne stroške. Te dodatne stroške ima, ko ocenjuje, ali so izpolnjeni pogoji za priznanje iz člena 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012 in ali se z upoštevanjem veljavnega pravnega okvira tretje države za CNS lahko šteje, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: primerljiva skladnost). Stroški, povezani z vlogami CNS stopnje 2, bodo zato višji od stroškov, povezanih z vlogami CNS iz tretjih držav, za katere se ne šteje, da so sistemsko pomembne za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bodo to verjetno postale (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 1).

| (3) | Osnovno pristojbino za priznanje bi bilo treba zaračunati vsem CNS iz tretjih držav, ki zaprosijo za priznanje na podlagi člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, dodatno pristojbino za kritje dodatnih stroškov, ki jih ima organ ESMA z obdelavo vloge, pa bi bilo treba zaračunati CNS stopnje 2. Dodatno pristojbino za priznanje bi bilo treba zaračunati tudi že priznanim CNS, kadar organ ESMA po pregledu njihovega sistemskega pomena v skladu s členom 25(5) ali členom 89(3c) Uredbe (EU) št. 648/2012 prvič ugotovi, da jih je treba razvrstiti kot CNS stopnje 2. |
| --- | --- |

(3)

Osnovno pristojbino za priznanje bi bilo treba zaračunati vsem CNS iz tretjih držav, ki zaprosijo za priznanje na podlagi člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, dodatno pristojbino za kritje dodatnih stroškov, ki jih ima organ ESMA z obdelavo vloge, pa bi bilo treba zaračunati CNS stopnje 2. Dodatno pristojbino za priznanje bi bilo treba zaračunati tudi že priznanim CNS, kadar organ ESMA po pregledu njihovega sistemskega pomena v skladu s členom 25(5) ali členom 89(3c) Uredbe (EU) št. 648/2012 prvič ugotovi, da jih je treba razvrstiti kot CNS stopnje 2.

| (4) | Priznanim CNS iz tretjih držav je treba zaračunati tudi letne pristojbine za kritje stroškov, ki jih ima organ ESMA pri opravljanju svojih nalog v zvezi s takimi CNS na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Navedene naloge za CNS stopnje 1 in stopnje 2 vključujejo redni pregled sistemskega pomena CNS v skladu s členom 25(5) Uredbe (EU) št. 648/2012, izvajanje in ohranjanje dogovorov o sodelovanju z organi tretjih držav ter spremljanje razvoja regulativnega in nadzornega okvira v tretjih državah. Organ ESMA bo moral v zvezi s CNS stopnje 2 tudi redno spremljati njihovo skladnost z zahtevami iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012, vključno glede primerljive skladnosti, če je odobrena. Zato je primerno, da se za CNS stopnje 1 in stopnje 2 uporabljajo različne letne pristojbine. |
| --- | --- |

(4)

Priznanim CNS iz tretjih držav je treba zaračunati tudi letne pristojbine za kritje stroškov, ki jih ima organ ESMA pri opravljanju svojih nalog v zvezi s takimi CNS na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Navedene naloge za CNS stopnje 1 in stopnje 2 vključujejo redni pregled sistemskega pomena CNS v skladu s členom 25(5) Uredbe (EU) št. 648/2012, izvajanje in ohranjanje dogovorov o sodelovanju z organi tretjih držav ter spremljanje razvoja regulativnega in nadzornega okvira v tretjih državah. Organ ESMA bo moral v zvezi s CNS stopnje 2 tudi redno spremljati njihovo skladnost z zahtevami iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012, vključno glede primerljive skladnosti, če je odobrena. Zato je primerno, da se za CNS stopnje 1 in stopnje 2 uporabljajo različne letne pristojbine.

| (5) | S priznanjem in letnimi pristojbinami iz te uredbe bi se morali pokriti stroški, za katere organ ESMA na podlagi svojih izkušenj z opravljanjem nalog v zvezi s CNS iz tretjih držav in drugimi nadzorovanimi subjekti ter na podlagi pričakovanih stroškov, kakor so navedeni v njegovem proračunu, oblikovanem po dejavnostih, pričakuje, da bodo nastali pri obdelavi vlog za priznanje. |
| --- | --- |

(5)

S priznanjem in letnimi pristojbinami iz te uredbe bi se morali pokriti stroški, za katere organ ESMA na podlagi svojih izkušenj z opravljanjem nalog v zvezi s CNS iz tretjih držav in drugimi nadzorovanimi subjekti ter na podlagi pričakovanih stroškov, kakor so navedeni v njegovem proračunu, oblikovanem po dejavnostih, pričakuje, da bodo nastali pri obdelavi vlog za priznanje.

| (6) | Naloge, ki jih bo organ ESMA na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012 opravljal v zvezi s priznanimi CNS stopnje 1, bodo večinoma enake za vsako CNS stopnje 1 ne glede na njeno velikost. Zato je primerno, da se stroški organa ESMA v zvezi s priznanimi CNS stopnje 1 pokrijejo z zaračunavanjem letne pristojbine, ki je enaka za vse priznane CNS stopnje 1. Kar zadeva priznane CNS stopnje 2, bi bilo treba za zagotovitev poštene dodelitve pristojbin, pri kateri se hkrati upošteva dejanska upravna obremenitev organa ESMA pri opravljanju njegovih nalog v zvezi z vsako posamezno CNS stopnje 2, pri letnih pristojbinah upoštevati tudi promet CNS stopnje 2. |
| --- | --- |

(6)

Naloge, ki jih bo organ ESMA na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012 opravljal v zvezi s priznanimi CNS stopnje 1, bodo večinoma enake za vsako CNS stopnje 1 ne glede na njeno velikost. Zato je primerno, da se stroški organa ESMA v zvezi s priznanimi CNS stopnje 1 pokrijejo z zaračunavanjem letne pristojbine, ki je enaka za vse priznane CNS stopnje 1. Kar zadeva priznane CNS stopnje 2, bi bilo treba za zagotovitev poštene dodelitve pristojbin, pri kateri se hkrati upošteva dejanska upravna obremenitev organa ESMA pri opravljanju njegovih nalog v zvezi z vsako posamezno CNS stopnje 2, pri letnih pristojbinah upoštevati tudi promet CNS stopnje 2.

| (7) | Letne pristojbine, ki se zaračunajo CNS iz tretjih držav za prvo leto, v katerem so priznane v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, bi morale biti sorazmerne s tistim delom leta, v katerem organ ESMA izvaja naloge v zvezi z navedenimi CNS na podlagi navedene uredbe. Enako načelo bi se moralo uporabljati za leto, v katerem je CNS, priznana kot CNS stopnje 1, prvič razvrščena kot CNS stopnje 2 v skladu s členom 25(5) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Letne pristojbine, ki se zaračunajo CNS iz tretjih držav za prvo leto, v katerem so priznane v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, bi morale biti sorazmerne s tistim delom leta, v katerem organ ESMA izvaja naloge v zvezi z navedenimi CNS na podlagi navedene uredbe. Enako načelo bi se moralo uporabljati za leto, v katerem je CNS, priznana kot CNS stopnje 1, prvič razvrščena kot CNS stopnje 2 v skladu s členom 25(5) navedene uredbe.

| (8) | Da se zagotovi pravočasno financiranje stroškov organa ESMA v zvezi z vlogami za priznanje, vloženimi v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, bi bilo treba pristojbine za priznanje organu ESMA plačati pred obdelavo vlog za priznanje ali oceno, ali CNS stopnje 2 izpolnjujejo zahteve za priznanje iz člena 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012. Da se zagotovi pravočasno financiranje stroškov organa ESMA za izvajanje njegovih nalog v zvezi s priznanimi CNS iz tretjih držav, bi bilo treba letne pristojbine plačati na začetku koledarskega leta, na katero se nanašajo. Letne pristojbine v prvem letu priznanja bi morale biti plačane kmalu po sprejetju odločitev o priznanju. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi pravočasno financiranje stroškov organa ESMA v zvezi z vlogami za priznanje, vloženimi v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, bi bilo treba pristojbine za priznanje organu ESMA plačati pred obdelavo vlog za priznanje ali oceno, ali CNS stopnje 2 izpolnjujejo zahteve za priznanje iz člena 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012. Da se zagotovi pravočasno financiranje stroškov organa ESMA za izvajanje njegovih nalog v zvezi s priznanimi CNS iz tretjih držav, bi bilo treba letne pristojbine plačati na začetku koledarskega leta, na katero se nanašajo. Letne pristojbine v prvem letu priznanja bi morale biti plačane kmalu po sprejetju odločitev o priznanju.

| (9) | Da bi se odvračalo od večkratnega vlaganja vlog ali vlaganja neutemeljenih vlog, se pristojbine za priznanje ne bi smele povrniti, če prosilec umakne svojo vlogo. Ker je upravno delo, ki je potrebno v primeru zavrnjene vloge za priznanje, enako tistemu, ki je potrebno v primeru sprejete vloge, se pristojbine za priznanje ne bi smele povrniti, če je priznanje zavrnjeno. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se odvračalo od večkratnega vlaganja vlog ali vlaganja neutemeljenih vlog, se pristojbine za priznanje ne bi smele povrniti, če prosilec umakne svojo vlogo. Ker je upravno delo, ki je potrebno v primeru zavrnjene vloge za priznanje, enako tistemu, ki je potrebno v primeru sprejete vloge, se pristojbine za priznanje ne bi smele povrniti, če je priznanje zavrnjeno.

| (10) | Vsi stroški, ki jih je imel organ ESMA po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta (2) v zvezi s CNS iz tretjih držav, ki so že priznane v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 pred 22. septembrom 2020, bi se morali pokriti s pristojbinami. Take CNS iz tretjih držav bi morale zato plačati vmesno letno pristojbino za leto 2020 in vsako naslednje leto, dokler se ne izvede pregled njihovega sistemskega pomena v skladu s členom 89(3c) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Vsi stroški, ki jih je imel organ ESMA po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta (2) v zvezi s CNS iz tretjih držav, ki so že priznane v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 pred 22. septembrom 2020, bi se morali pokriti s pristojbinami. Take CNS iz tretjih držav bi morale zato plačati vmesno letno pristojbino za leto 2020 in vsako naslednje leto, dokler se ne izvede pregled njihovega sistemskega pomena v skladu s členom 89(3c) Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (11) | Ta delegirana uredba bi morala začeti veljati čim prej za zagotovitev pravočasnega in ustreznega financiranja organa ESMA po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2019/2099 – |
| --- | --- |

(11)

Ta delegirana uredba bi morala začeti veljati čim prej za zagotovitev pravočasnega in ustreznega financiranja organa ESMA po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2019/2099 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PRISTOJBINE

Člen 1

Pristojbine za priznanje

1.   CNS s sedežem v tretji državi, ki zaprosi za priznanje v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, plača osnovno pristojbino za priznanje v višini 50 000 EUR.

2.   CNS s sedežem v tretji državi plača dodatno pristojbino za priznanje v višini 360 000 EUR, če organ ESMA v skladu s členom 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 ugotovi, da je CNS sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bo to verjetno postala (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 2). CNS stopnje 2 plača dodatno pristojbino za priznanje v vsakem od naslednjih primerov:

| (a) | zadevna CNS zaprosi za priznanje; |
| --- | --- |

(a)

zadevna CNS zaprosi za priznanje;

| (b) | za zadevno CNS, če je že priznana v skladu s členom 25(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, se po pregledu, ki ga organ ESMA izvede v skladu s členom 25(5) navedene uredbe, ugotovi, da je CNS stopnje 2. |
| --- | --- |

(b)

za zadevno CNS, če je že priznana v skladu s členom 25(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, se po pregledu, ki ga organ ESMA izvede v skladu s členom 25(5) navedene uredbe, ugotovi, da je CNS stopnje 2.

Člen 2

Letne pristojbine

1.   Priznana CNS plača letno pristojbino.

2.   Kadar organ ESMA prizna CNS v skladu s členom 25(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 1), je letna pristojbina za vsako CNS stopnje 1 za zadevno leto (n) skupna letna pristojbina, razdeljena v enakih delih med vse CNS stopnje 1, priznane 31. decembra preteklega leta (n – 1).

Za namene prvega pododstavka je skupna letna pristojbina za zadevno leto (n) ocena stroškov, povezanih z nalogami, ki jih mora organ ESMA izvajati v zvezi z vsemi priznanimi CNS stopnje 1 na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor so vključene v proračun organa ESMA za navedeno leto.

3.   Kadar organ ESMA prizna CNS v skladu s členom 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012 (CNS stopnje 2), je letna pristojbina za zadevno leto (n) skupna letna pristojbina, razdeljena med vse CNS stopnje 2, priznane 31. decembra preteklega leta (n – 1), in pomnožena z ustrezno utežjo, določeno v skladu s členom 4 te uredbe.

Za namene prvega pododstavka je skupna letna pristojbina za zadevno leto (n) ocena stroškov, povezanih z nalogami, ki jih mora organ ESMA izvajati v zvezi z vsemi priznanimi CNS stopnje 2 na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor so vključene v proračun organa ESMA za navedeno leto.

Člen 3

Letne pristojbine v letu priznanja

1.   Letna pristojbina za leto, v katerem organ ESMA prizna CNS iz tretje države v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012, se izračuna, kot sledi:

| (a) | kadar organ ESMA prizna CNS kot CNS stopnje 1, se letna pristojbina določi kot delež osnovne pristojbine za priznanje iz člena 1(1) te uredbe, izračunan v skladu z naslednjim razmerjem: |
| --- | --- |

(a)

kadar organ ESMA prizna CNS kot CNS stopnje 1, se letna pristojbina določi kot delež osnovne pristojbine za priznanje iz člena 1(1) te uredbe, izračunan v skladu z naslednjim razmerjem:

Image 1

| (b) | kadar organ ESMA prizna CNS kot CNS stopnje 2, se letna pristojbina določi kot delež dodatne pristojbine za priznanje iz člena 1(2) te uredbe, izračunan v skladu z naslednjim razmerjem: |
| --- | --- |

(b)

kadar organ ESMA prizna CNS kot CNS stopnje 2, se letna pristojbina določi kot delež dodatne pristojbine za priznanje iz člena 1(2) te uredbe, izračunan v skladu z naslednjim razmerjem:

Image 2

2.   Kadar CNS plača vmesno letno pristojbino v skladu s členom 9 za leto, v katerem je navedena CNS priznana kot CNS stopnje 1, se letna pristojbina, izračunana v skladu z odstavkom 1(a), ne zaračuna.

3.   Kadar CNS plača vmesno letno pristojbino v skladu s členom 9 ali letno pristojbino v skladu s členom 2(2) za leto, v katerem je navedena CNS priznana kot CNS stopnje 2, se znesek navedene pristojbine odšteje od pristojbine, ki jo je treba plačati v skladu z odstavkom 1(b).

Člen 4

Upoštevani promet za CNS stopnje 2

1.   Upoštevani promet CNS stopnje 2 je njen prihodek na svetovni ravni, ustvarjen z opravljanjem klirinških storitev (članarine in pristojbine za kliring brez stroškov poslov) v njenem zadnjem poslovnem letu.

CNS stopnje 2 organu ESMA vsako leto predloži revidirane podatke, ki potrjujejo njen prihodek na svetovni ravni, ustvarjen z opravljanjem klirinških storitev iz prvega pododstavka. Revidirani podatki se organu ESMA predložijo najpozneje do 30. septembra vsako leto. Dokumenti, ki vsebujejo revidirane podatke, se predložijo v jeziku, ki se običajno uporablja na področju finančnih storitev.

Če se prihodki iz prvega pododstavka ne sporočijo v euru, ampak drugi valuti, jih organ ESMA pretvori v euro z uporabo povprečnega menjalnega tečaja za euro v obdobju, v katerem so bili evidentirani prihodki. V ta namen se uporabi referenčni dnevni devizni tečaj za euro, ki ga objavi Evropska centralna banka.

2.   Na podlagi prometa, določenega v skladu z odstavkom 1 za zadevno leto (n), se za CNS šteje, da spada v eno od naslednjih skupin:

| (a) | skupina 1: letni promet je manjši od 600 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(a)

skupina 1: letni promet je manjši od 600 milijonov EUR;

| (b) | skupina 2: letni promet je enak ali večji od 600 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

skupina 2: letni promet je enak ali večji od 600 milijonov EUR.

CNS stopnje 2 v skupini 1 se pripiše utež za promet v višini 1.

CNS stopnje 2 v skupini 2 se pripiše utež za promet v višini 1,2.

3.   Skupna utež za promet vseh priznanih CNS stopnje 2 za zadevno leto (n) je vsota uteži za promet, določenih v skladu z odstavkom 2, vseh CNS stopnje 2, ki so bile na dan 31. decembra prejšnjega leta (n – 1) priznane s strani organa ESMA.

4.   Za namene člena 2(3) je upoštevana utež CNS stopnje 2 za zadevno leto (n) njena utež za promet, določena v skladu z odstavkom 2, deljena s skupno utežjo za promet vseh priznanih CNS stopnje 2, določeno v skladu z odstavkom 3.

POGLAVJE II

PLAČILNI POGOJI

Člen 5

Običajni načini plačila

1.   Vse pristojbine se plačujejo v eurih.

2.   Za vsako zamudo pri plačilu se zaračunajo zamudne obresti iz člena 99 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

3.   Komunikacija med organom ESMA in CNS iz tretjih držav poteka elektronsko.

Člen 6

Plačilo pristojbin za priznanje

1.   Osnovna pristojbina za priznanje iz člena 1(1) te uredbe se plača, ko CNS predloži vlogo za priznanje.

Če Komisija v trenutku, ko CNS vloži vlogo za priznanje, za tretjo državo, v kateri ima CNS sedež, še ni sprejela izvedbenega akta v skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012, se z odstopanjem od prvega pododstavka osnovna pristojbina za priznanje plača najpozneje na dan začetka veljavnosti takega izvedbenega akta.

2.   Datum, do katerega se mora plačati dodatna pristojbina za priznanje iz člena 1(2) te uredbe, se določi v obvestilu o dolgovanem znesku, ki ga organ ESMA pošlje CNS po tem, ko od nje zahteva, naj predloži dodatne informacije za oceno skladnosti CNS z zahtevami iz člena 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012. Rok plačila CNS zagotavlja najmanj 30 koledarskih dni za plačilo od dneva, ko je organ ESMA CNS poslal obvestilo o dolgovanem znesku.

3.   Pristojbine za priznanje se ne povrnejo.

Člen 7

Plačilo letnih pristojbin

1.   Letne pristojbine iz člena 2 za zadevno leto (n) se plačajo najpozneje 31. marca leta (n).

Organ ESMA vsem priznanim CNS iz tretjih držav obvestila o dolgovanem znesku, v katerih je naveden znesek letne pristojbine, pošlje najpozneje 1. marca leta (n).

2.   Znesek letne pristojbine iz člena 3 v letu priznanja in rok za plačilo letne pristojbine se navedeta v obvestilu o dolgovanem znesku, ki ga organ ESMA pošlje CNS. Rok plačila CNS zagotavlja najmanj 30 koledarskih dni za plačilo od dneva, ko je organ ESMA CNS poslal obvestilo o dolgovanem znesku.

3.   Letne pristojbine, ki jih plača CNS, se ne povrnejo.

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 8

Že predložene vloge za priznanje

1.   Če je CNS iz tretje države predložila vlogo za priznanje pred 22. septembrom 2020, organ ESMA pa še ni sprejel odločitve o priznanju ali zavrnitvi priznanja navedene CNS, zadevna CNS pristojbino za priznanje iz člena 1(1) plača do 22. oktobra 2020.

2.   Kadar organ ESMA začasno ustavi obdelavo vloge CNS iz tretje države za priznanje pred 22. septembrom 2020, CNS z odstopanjem od odstavka 1 pristojbino za priznanje iz člena 1(1) po prejemu obvestila, da je njena vloga ponovno v obdelavi, plača do datuma za plačilo, navedenega v obvestilu o dolgovanem znesku, ki ga organ ESMA pošlje CNS. Rok plačila CNS zagotavlja najmanj 30 koledarskih dni za plačilo od dneva, ko je organ ESMA CNS poslal obvestilo o dolgovanem znesku.

Člen 9

Vmesna letna pristojbina za že priznane CNS

1.   CNS iz tretje države, ki jo organ ESMA prizna v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 v času začetka veljavnosti te uredbe, plača vmesno letno pristojbino v višini 50 000 EUR za leto 2020 in vsako naslednje leto, dokler se ne izvede pregled njenega sistemskega pomena v skladu s členom 89(3c) Uredbe (EU) št. 648/2012 in je priznana v skladu s členom 25(2) ali členom 25(2b) navedene uredbe ali tako priznanje ni odobreno.

2.   Vmesna letna pristojbina za leto 2020 se plača v 30 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe. Vmesne letne pristojbine za drugo leto (n) se plačajo najpozneje 31. marca leta (n).

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (UL L 322, 12.12.2019, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

3

---

| 21.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/7

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1303

z dne 14. julija 2020

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili, ki bi jih moral organ ESMA upoštevati pri ugotavljanju, ali je centralna nasprotna stranka s sedežem v tretji državi sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bo to verjetno postala

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 25(2a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Organ ESMA bi moral pri ocenjevanju stopnje sistemskega tveganja, ki ga CNS iz tretje države pomeni za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic, upoštevati nabor objektivnih kvantitativnih in kvalitativnih vidikov ter na tej podlagi utemeljiti svojo odločitev o priznanju CNS iz tretje države kot CNS stopnje 1 ali stopnje 2. Upoštevati bi moral tudi vse pogoje, pod katerimi je Komisija morda sprejela svojo odločitev o enakovrednosti. Organ ESMA mora pri ocenjevanju profila tveganja CNS iz tretjih držav upoštevati zlasti objektivne in pregledne kvantitativne kazalnike dejavnosti v zvezi s posli, opravljenimi glede klirinških udeležencev s sedežem v Uniji ali denominiranimi v valutah Unije, v času ocenjevanja. Organ ESMA mora poslovanje CNS obravnavati celostno, njegova ocena pa bi morala izražati tveganje, ki bi ga lahko posamezna CNS pomenila za finančno stabilnost Unije. |
| --- | --- |

(1)

Organ ESMA bi moral pri ocenjevanju stopnje sistemskega tveganja, ki ga CNS iz tretje države pomeni za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic, upoštevati nabor objektivnih kvantitativnih in kvalitativnih vidikov ter na tej podlagi utemeljiti svojo odločitev o priznanju CNS iz tretje države kot CNS stopnje 1 ali stopnje 2. Upoštevati bi moral tudi vse pogoje, pod katerimi je Komisija morda sprejela svojo odločitev o enakovrednosti. Organ ESMA mora pri ocenjevanju profila tveganja CNS iz tretjih držav upoštevati zlasti objektivne in pregledne kvantitativne kazalnike dejavnosti v zvezi s posli, opravljenimi glede klirinških udeležencev s sedežem v Uniji ali denominiranimi v valutah Unije, v času ocenjevanja. Organ ESMA mora poslovanje CNS obravnavati celostno, njegova ocena pa bi morala izražati tveganje, ki bi ga lahko posamezna CNS pomenila za finančno stabilnost Unije.

| (2) | Pri podrobni opredelitvi meril, ki jih mora organ ESMA upoštevati pri določanju stopnje CNS iz tretje države, bi bilo treba obravnavati naravo transakcij, za katere je CNS opravila kliring, vključno z njihovo kompleksnostjo, profilom tveganja in povprečno zapadlostjo, ter preglednost in likvidnost zadevnih trgov ter stopnjo, do katere so klirinške dejavnosti CNS denominirane v eurih ali drugih valutah Unije. Pri tem lahko posebne lastnosti nekaterih produktov, kot so produkti na področju kmetijstva, ki kotirajo in se izvajajo na reguliranih trgih tretjih držav in se nanašajo na trge, ki jih večinoma uporabljajo domače nefinančne nasprotne stranke tiste tretje države, ki s takimi pogodbami upravljajo svoja poslovna tveganja, zaradi nizke stopnje medsebojnega sistemskega povezovanja s preostalim finančnim sistemom pomenijo zanemarljivo tveganje za klirinške člane in mesta trgovanja v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Pri podrobni opredelitvi meril, ki jih mora organ ESMA upoštevati pri določanju stopnje CNS iz tretje države, bi bilo treba obravnavati naravo transakcij, za katere je CNS opravila kliring, vključno z njihovo kompleksnostjo, profilom tveganja in povprečno zapadlostjo, ter preglednost in likvidnost zadevnih trgov ter stopnjo, do katere so klirinške dejavnosti CNS denominirane v eurih ali drugih valutah Unije. Pri tem lahko posebne lastnosti nekaterih produktov, kot so produkti na področju kmetijstva, ki kotirajo in se izvajajo na reguliranih trgih tretjih držav in se nanašajo na trge, ki jih večinoma uporabljajo domače nefinančne nasprotne stranke tiste tretje države, ki s takimi pogodbami upravljajo svoja poslovna tveganja, zaradi nizke stopnje medsebojnega sistemskega povezovanja s preostalim finančnim sistemom pomenijo zanemarljivo tveganje za klirinške člane in mesta trgovanja v Uniji.

| (3) | Države, v katerih CNS posluje, obseg storitev, ki jih opravlja, značilnosti finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring, in obseg kliringa so objektivni kazalniki kompleksnosti poslovanja CNS. Organ ESMA bi moral pri upoštevanju merila iz točke (a) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 zato obravnavati lastniško, poslovno in korporacijsko strukturo CNS, obseg, naravo in kompleksnost klirinških storitev, ki jih ponuja CNS, ter koliko so navedene storitve pomembne za klirinške člane in stranke (v nadaljnjem besedilu: klirinški udeleženci) s sedežem v Uniji. Sistemski pomen CNS bi bilo treba oceniti celostno, pri čemer pa bi moral organ ESMA še zlasti upoštevati delež poslovanja, ki ga CNS opravi v valutah Unije, in delež poslovanja CNS, ki izhaja od klirinških udeležencev s sedežem v Uniji. Pri CNS, za katero je verjetneje, da je sistemsko pomembna za Unijo, je pomembno, da organ ESMA oceni strukturo in lastništvo skupine, katere del je morda CNS, da ugotovi, ali obstaja tveganje za interese Unije. Poleg tega bi bilo treba oceniti tudi globino, likvidnost in preglednost trgov, za katere taka CNS opravlja storitve, da bi lahko organ ESMA bolje razumel tveganje za klirinške člane s sedežem v Uniji pri izvajanju dražb za upravljanje neizpolnjenih obveznosti. |
| --- | --- |

(3)

Države, v katerih CNS posluje, obseg storitev, ki jih opravlja, značilnosti finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring, in obseg kliringa so objektivni kazalniki kompleksnosti poslovanja CNS. Organ ESMA bi moral pri upoštevanju merila iz točke (a) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 zato obravnavati lastniško, poslovno in korporacijsko strukturo CNS, obseg, naravo in kompleksnost klirinških storitev, ki jih ponuja CNS, ter koliko so navedene storitve pomembne za klirinške člane in stranke (v nadaljnjem besedilu: klirinški udeleženci) s sedežem v Uniji. Sistemski pomen CNS bi bilo treba oceniti celostno, pri čemer pa bi moral organ ESMA še zlasti upoštevati delež poslovanja, ki ga CNS opravi v valutah Unije, in delež poslovanja CNS, ki izhaja od klirinških udeležencev s sedežem v Uniji. Pri CNS, za katero je verjetneje, da je sistemsko pomembna za Unijo, je pomembno, da organ ESMA oceni strukturo in lastništvo skupine, katere del je morda CNS, da ugotovi, ali obstaja tveganje za interese Unije. Poleg tega bi bilo treba oceniti tudi globino, likvidnost in preglednost trgov, za katere taka CNS opravlja storitve, da bi lahko organ ESMA bolje razumel tveganje za klirinške člane s sedežem v Uniji pri izvajanju dražb za upravljanje neizpolnjenih obveznosti.

| (4) | Poglavitni elementi, ki jih je treba upoštevati pri oceni zmogljivosti CNS, da prenese katere koli neugodne razmere, so kapital CNS in finančna sredstva, ki so jih odobrili klirinški udeleženci, ter vrsta in narava zavarovanja, ki ga zagotavljajo. Organ ESMA bi moral zato ob upoštevanju merila iz točke (b) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 imeti pregled nad finančnimi sredstvi, ki jih ima CNS na voljo v primeru neizpolnitve obveznosti ali dogodka, ki ni povezan z neizpolnitvijo obveznosti. Organ ESMA bi moral upoštevati tudi zavarovano, nezavarovano, odobreno, neodobreno, financirano ali nefinancirano naravo teh sredstev ter sredstva, ki jih CNS uporablja za zagotavljanje pravne varnosti in zaupanja glede poravnave plačil, ki jih opravlja, in zavarovanja, ki ga mora obravnavati. Nazadnje, organ ESMA bi moral upoštevati obstoj, naravo in učinek okvira za sanacijo in reševanje CNS v jurisdikciji, v kateri posluje CNS, ki je zaprosila za priznanje. Take okvire za sanacijo in reševanje bi bilo treba oceniti glede na mednarodno dogovorjene smernice in ključne lastnosti. Organ ESMA bi moral pri proučevanju tveganja v zvezi s poravnavo in likvidnostjo pri tistih CNS, ki bodo verjetno sistemske, posebno pozornost nameniti temu, kako varen je dostop teh CNS do likvidnosti, in likvidnostnim pritiskom na valute Unije. Varnost plačil in poravnav se lahko okrepi z uporabo tehnologije razpršene evidence ali drugimi novimi tehnologijami, zato bi moral organ ESMA pozornost nameniti dodatnemu tveganju, ki bi ga to lahko pomenilo za CNS, zlasti kibernetskemu tveganju. |
| --- | --- |

(4)

Poglavitni elementi, ki jih je treba upoštevati pri oceni zmogljivosti CNS, da prenese katere koli neugodne razmere, so kapital CNS in finančna sredstva, ki so jih odobrili klirinški udeleženci, ter vrsta in narava zavarovanja, ki ga zagotavljajo. Organ ESMA bi moral zato ob upoštevanju merila iz točke (b) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 imeti pregled nad finančnimi sredstvi, ki jih ima CNS na voljo v primeru neizpolnitve obveznosti ali dogodka, ki ni povezan z neizpolnitvijo obveznosti. Organ ESMA bi moral upoštevati tudi zavarovano, nezavarovano, odobreno, neodobreno, financirano ali nefinancirano naravo teh sredstev ter sredstva, ki jih CNS uporablja za zagotavljanje pravne varnosti in zaupanja glede poravnave plačil, ki jih opravlja, in zavarovanja, ki ga mora obravnavati. Nazadnje, organ ESMA bi moral upoštevati obstoj, naravo in učinek okvira za sanacijo in reševanje CNS v jurisdikciji, v kateri posluje CNS, ki je zaprosila za priznanje. Take okvire za sanacijo in reševanje bi bilo treba oceniti glede na mednarodno dogovorjene smernice in ključne lastnosti. Organ ESMA bi moral pri proučevanju tveganja v zvezi s poravnavo in likvidnostjo pri tistih CNS, ki bodo verjetno sistemske, posebno pozornost nameniti temu, kako varen je dostop teh CNS do likvidnosti, in likvidnostnim pritiskom na valute Unije. Varnost plačil in poravnav se lahko okrepi z uporabo tehnologije razpršene evidence ali drugimi novimi tehnologijami, zato bi moral organ ESMA pozornost nameniti dodatnemu tveganju, ki bi ga to lahko pomenilo za CNS, zlasti kibernetskemu tveganju.

| (5) | Narava pogojev, ki jih določi CNS, da lahko klirinški udeleženci dostopajo do njenih storitev, in povezave med navedenimi klirinškimi udeleženci vplivajo na to, kako lahko neugoden dogodek v zvezi z navedenimi udeleženci vpliva na CNS. Organ ESMA bi moral zato ob upoštevanju merila iz točke (c) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 ugotoviti identiteto klirinških udeležencev v CNS, kolikor je to mogoče, zlasti kadar navedena CNS opravlja storitve za klirinške udeležence s sedežem v Uniji. Organ ESMA bi moral ugotoviti tudi ustrezen tržni delež ali relativni pomen klirinških udeležencev ali skupin klirinških udeležencev v navedeni CNS. V obsegu, potrebnem za oceno učinka, ki bi ga lahko to imelo na strukturo klirinškega članstva, bi moral organ ESMA oceniti pogoje in možnosti, pod katerimi CNS zagotavlja dostop do svojih klirinških storitev. V zvezi s CNS, ki bo verjetno sistemska za Unijo, bi moral organ ESMA oceniti, ali so pravne in bonitetne zahteve, ki jih CNS določi za svoje klirinške člane, dovolj stroge. |
| --- | --- |

(5)

Narava pogojev, ki jih določi CNS, da lahko klirinški udeleženci dostopajo do njenih storitev, in povezave med navedenimi klirinškimi udeleženci vplivajo na to, kako lahko neugoden dogodek v zvezi z navedenimi udeleženci vpliva na CNS. Organ ESMA bi moral zato ob upoštevanju merila iz točke (c) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 ugotoviti identiteto klirinških udeležencev v CNS, kolikor je to mogoče, zlasti kadar navedena CNS opravlja storitve za klirinške udeležence s sedežem v Uniji. Organ ESMA bi moral ugotoviti tudi ustrezen tržni delež ali relativni pomen klirinških udeležencev ali skupin klirinških udeležencev v navedeni CNS. V obsegu, potrebnem za oceno učinka, ki bi ga lahko to imelo na strukturo klirinškega članstva, bi moral organ ESMA oceniti pogoje in možnosti, pod katerimi CNS zagotavlja dostop do svojih klirinških storitev. V zvezi s CNS, ki bo verjetno sistemska za Unijo, bi moral organ ESMA oceniti, ali so pravne in bonitetne zahteve, ki jih CNS določi za svoje klirinške člane, dovolj stroge.

| (6) | V primeru težav CNS bodo klirinški udeleženci morda morali neposredno ali posredno uporabljati podobne ali enake storitve, ki jih opravljajo druge CNS. Da bi organ ESMA ocenil relativni pomen CNS, ki zaprosi za priznanje, bi moral ob upoštevanju merila iz točke (d) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 torej ugotoviti, ali lahko klirinški udeleženci klirinške storitve, ki jih opravlja navedena CNS, ali njihov del nadomestijo s storitvami, ki jih opravljajo druge CNS, zlasti kadar imajo navedene druge CNS dovoljenje, izdano v Uniji, ali so v njej priznane. Kadar lahko klirinški člani in stranke s sedežem v Uniji kliring nekaterih produktov, za katere velja obveznost kliringa, opravijo le v eni CNS iz tretje države, bi moral organ ESMA zelo pozorno proučiti sistemski pomen navedene CNS. |
| --- | --- |

(6)

V primeru težav CNS bodo klirinški udeleženci morda morali neposredno ali posredno uporabljati podobne ali enake storitve, ki jih opravljajo druge CNS. Da bi organ ESMA ocenil relativni pomen CNS, ki zaprosi za priznanje, bi moral ob upoštevanju merila iz točke (d) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 torej ugotoviti, ali lahko klirinški udeleženci klirinške storitve, ki jih opravlja navedena CNS, ali njihov del nadomestijo s storitvami, ki jih opravljajo druge CNS, zlasti kadar imajo navedene druge CNS dovoljenje, izdano v Uniji, ali so v njej priznane. Kadar lahko klirinški člani in stranke s sedežem v Uniji kliring nekaterih produktov, za katere velja obveznost kliringa, opravijo le v eni CNS iz tretje države, bi moral organ ESMA zelo pozorno proučiti sistemski pomen navedene CNS.

| (7) | CNS so lahko na več načinov povezane z drugimi finančnimi infrastrukturami, kot so druge CNS ali centralne depotne družbe. Motnje navedenih povezav lahko negativno vplivajo na dobro delovanje CNS. Zato bi moral organ ESMA ob upoštevanju merila iz točke (e) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 oceniti, koliko je CNS povezana z drugimi infrastrukturami finančnih trgov ali finančnimi institucijami na način, ki bi lahko vplival na finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic. Pri tem bi moral posebno pozornost nameniti povezavam in medsebojnim odvisnostim s subjekti v Uniji. Nazadnje, opredeliti in oceniti bi moral naravo storitev, ki jih CNS odda v zunanje izvajanje, in tveganje, ki jih lahko take ureditve pomenijo za CNS, če bi se iz katerega koli razloga prekinile ali okrnile. |
| --- | --- |

(7)

CNS so lahko na več načinov povezane z drugimi finančnimi infrastrukturami, kot so druge CNS ali centralne depotne družbe. Motnje navedenih povezav lahko negativno vplivajo na dobro delovanje CNS. Zato bi moral organ ESMA ob upoštevanju merila iz točke (e) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 oceniti, koliko je CNS povezana z drugimi infrastrukturami finančnih trgov ali finančnimi institucijami na način, ki bi lahko vplival na finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic. Pri tem bi moral posebno pozornost nameniti povezavam in medsebojnim odvisnostim s subjekti v Uniji. Nazadnje, opredeliti in oceniti bi moral naravo storitev, ki jih CNS odda v zunanje izvajanje, in tveganje, ki jih lahko take ureditve pomenijo za CNS, če bi se iz katerega koli razloga prekinile ali okrnile.

| (8) | Kadar se z uporabo objektivnih kvantitativnih kazalnikov ugotovi, da je izpostavljenost klirinških članov in strank s sedežem v Uniji do CNS precejšnja, bi moral organ ESMA pri vsakem merilu oceniti dodatne elemente. Večje kot je število navedenih kazalnikov, ki jih izpolnjuje CNS, večja je verjetnost, da organ ESMA sklene, da je ta CNS sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic. |
| --- | --- |

(8)

Kadar se z uporabo objektivnih kvantitativnih kazalnikov ugotovi, da je izpostavljenost klirinških članov in strank s sedežem v Uniji do CNS precejšnja, bi moral organ ESMA pri vsakem merilu oceniti dodatne elemente. Večje kot je število navedenih kazalnikov, ki jih izpolnjuje CNS, večja je verjetnost, da organ ESMA sklene, da je ta CNS sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic.

| (9) | Ta delegirana uredba bi morala začeti veljati čim prej, da se zagotovi čimprejšnji začetek izvajanja Uredbe (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(9)

Ta delegirana uredba bi morala začeti veljati čim prej, da se zagotovi čimprejšnji začetek izvajanja Uredbe (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Narava, obseg in kompleksnost poslovanja CNS

1.   Organ ESMA ob upoštevanju merila iz točke (a) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 oceni naslednje elemente:

| (a) | države, v katerih CNS opravlja ali namerava opravljati storitve; |
| --- | --- |

(a)

države, v katerih CNS opravlja ali namerava opravljati storitve;

| (b) | obseg, v katerem CNS poleg klirinških storitev opravlja druge storitve; |
| --- | --- |

(b)

obseg, v katerem CNS poleg klirinških storitev opravlja druge storitve;

| (c) | vrste finančnih instrumentov, pri katerih kliring opravlja ali ga bo opravila CNS; |
| --- | --- |

(c)

vrste finančnih instrumentov, pri katerih kliring opravlja ali ga bo opravila CNS;

| (d) | ali za finančne instrumente, pri katerih kliring opravlja ali ga bo opravila CNS, velja obveznost kliringa na podlagi člena 4 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

ali za finančne instrumente, pri katerih kliring opravlja ali ga bo opravila CNS, velja obveznost kliringa na podlagi člena 4 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (e) | povprečne vrednosti, katerih kliring je CNS opravila v enem letu, na naslednjih ravneh:






  (i) | na ravni CNS; |
| --- | --- | --- |

(e)

povprečne vrednosti, katerih kliring je CNS opravila v enem letu, na naslednjih ravneh:

(i)

na ravni CNS;

| (ii) | na ravni vsakega klirinškega člana, ki je subjekt s sedežem v Uniji ali subjekt, ki je del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji; |
| --- | --- |

(ii)

na ravni vsakega klirinškega člana, ki je subjekt s sedežem v Uniji ali subjekt, ki je del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji;

| (iii) | na ravni klirinških članov, ki imajo sedež zunaj Unije ali niso del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, kadar opravljajo kliring v imenu strank in posrednih strank s sedežem v Uniji, skupaj; |
| --- | --- |

(iii)

na ravni klirinških članov, ki imajo sedež zunaj Unije ali niso del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, kadar opravljajo kliring v imenu strank in posrednih strank s sedežem v Uniji, skupaj;

| (f) | ali je CNS izvedla oceno svojega profila tveganja na podlagi mednarodno dogovorjenih standardov ali kako drugače, uporabljeno metodologijo in rezultat ocene. |
| --- | --- |

(f)

ali je CNS izvedla oceno svojega profila tveganja na podlagi mednarodno dogovorjenih standardov ali kako drugače, uporabljeno metodologijo in rezultat ocene.

2.   Organ ESMA za namene točke (e) odstavka 1 ločeno oceni naslednje vrednosti:

| (a) | za transakcije z vrednostnimi papirji (vključno s posli financiranja z vrednostnimi papirji v skladu z Uredbo (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta (3)) vrednost odprtih pozicij ali odprtih deležev; |
| --- | --- |

(a)

za transakcije z vrednostnimi papirji (vključno s posli financiranja z vrednostnimi papirji v skladu z Uredbo (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta (3)) vrednost odprtih pozicij ali odprtih deležev;

| (b) | za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranem trgu v smislu Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), vrednost odprtih deležev ali prometa; |
| --- | --- |

(b)

za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranem trgu v smislu Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), vrednost odprtih deležev ali prometa;

| (c) | za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), bruto in neto nominalni neporavnani znesek. |
| --- | --- |

(c)

za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), bruto in neto nominalni neporavnani znesek.

Navedene vrednosti se ocenijo glede na valuto in razred sredstev.

3.   Kadar se uporablja kateri koli kazalnik iz člena 6, organ ESMA poleg elementov iz odstavka 1 tega člena oceni tudi naslednje elemente:

| (a) | lastniško strukturo CNS; |
| --- | --- |

(a)

lastniško strukturo CNS;

| (b) | če CNS spada v isto skupino kot druga infrastruktura finančnega trga, kot je druga CNS ali centralna depotna družba, korporacijsko strukturo skupine, ki ji pripada CNS; |
| --- | --- |

(b)

če CNS spada v isto skupino kot druga infrastruktura finančnega trga, kot je druga CNS ali centralna depotna družba, korporacijsko strukturo skupine, ki ji pripada CNS;

| (c) | ali CNS klirinške storitve strankam ali posrednim strankam s sedežem v Uniji zagotavlja prek klirinških članov s sedežem zunaj Unije; |
| --- | --- |

(c)

ali CNS klirinške storitve strankam ali posrednim strankam s sedežem v Uniji zagotavlja prek klirinških članov s sedežem zunaj Unije;

| (d) | naravo, globino in likvidnost trgov, za katere CNS opravlja storitve, ter raven informacij o ustreznih podatkih o oblikovanju cen, ki so na voljo udeležencem na trgu, ter vse splošno sprejete in zanesljive vire za oblikovanje cen; |
| --- | --- |

(d)

naravo, globino in likvidnost trgov, za katere CNS opravlja storitve, ter raven informacij o ustreznih podatkih o oblikovanju cen, ki so na voljo udeležencem na trgu, ter vse splošno sprejete in zanesljive vire za oblikovanje cen;

| (e) | ali se objavijo kotacije, ponudbene in prodajne cene pred trgovanjem ter globine trgovalnih interesov; |
| --- | --- |

(e)

ali se objavijo kotacije, ponudbene in prodajne cene pred trgovanjem ter globine trgovalnih interesov;

| (f) | ali se objavijo cene po trgovanju, obseg in čas izvedenih ali sklenjenih transakcij na trgih, za katere CNS opravlja storitve, in zunaj njih. |
| --- | --- |

(f)

ali se objavijo cene po trgovanju, obseg in čas izvedenih ali sklenjenih transakcij na trgih, za katere CNS opravlja storitve, in zunaj njih.

Člen 2

Učinek propada ali težav CNS

1.   Organ ESMA ob upoštevanju merila iz točke (b) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 oceni naslednje elemente:

| (a) | kapital CNS, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami; |
| --- | --- |

(a)

kapital CNS, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami;

| (b) | vrsto in znesek zavarovanja, ki ga je CNS sprejela in ga ima, uporabljene odbitke, ustrezno metodologijo odbitkov, valute, v katerih je zavarovanje denominirano, in obseg, v katerem zavarovanje zagotavljajo subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

vrsto in znesek zavarovanja, ki ga je CNS sprejela in ga ima, uporabljene odbitke, ustrezno metodologijo odbitkov, valute, v katerih je zavarovanje denominirano, in obseg, v katerem zavarovanje zagotavljajo subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji;

| (c) | najvišji znesek kritij, ki jih je CNS pobrala v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA; |
| --- | --- |

(c)

najvišji znesek kritij, ki jih je CNS pobrala v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA;

| (d) | najvišji znesek kritij, ki jih je CNS v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA pobrala od vsakega klirinškega člana, ki je subjekt s sedežem v Uniji ali subjekt, ki je del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, glede na valuto ali ločeni jamstveni sklad, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(d)

najvišji znesek kritij, ki jih je CNS v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA pobrala od vsakega klirinškega člana, ki je subjekt s sedežem v Uniji ali subjekt, ki je del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, glede na valuto ali ločeni jamstveni sklad, kadar je primerno;

| (e) | kadar je to primerno, za vsak posamezni jamstveni sklad CNS najvišje prispevke v jamstveni sklad, ki jih je CNS zahtevala in imela v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA; |
| --- | --- |

(e)

kadar je to primerno, za vsak posamezni jamstveni sklad CNS najvišje prispevke v jamstveni sklad, ki jih je CNS zahtevala in imela v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA;

| (f) | kadar je to primerno, za vsak posamezni jamstveni sklad CNS najvišje prispevke v jamstveni sklad, ki jih je CNS zahtevala in imela v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA od vsakega klirinškega člana, ki je subjekt s sedežem v Uniji ali subjekt, ki je del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji; |
| --- | --- |

(f)

kadar je to primerno, za vsak posamezni jamstveni sklad CNS najvišje prispevke v jamstveni sklad, ki jih je CNS zahtevala in imela v enem dnevu v 365 dneh pred oceno organa ESMA od vsakega klirinškega člana, ki je subjekt s sedežem v Uniji ali subjekt, ki je del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji;

| (g) | ocenjeno največjo plačilno obveznost v enem dnevu skupaj in v vsaki valuti Unije, ki bi nastala zaradi neplačila enega ali dveh največjih posameznih klirinških članov (in njunih povezanih podjetij) v izjemnih, vendar verjetnih tržnih razmerah; |
| --- | --- |

(g)

ocenjeno največjo plačilno obveznost v enem dnevu skupaj in v vsaki valuti Unije, ki bi nastala zaradi neplačila enega ali dveh največjih posameznih klirinških članov (in njunih povezanih podjetij) v izjemnih, vendar verjetnih tržnih razmerah;

| (h) | likvidna finančna sredstva, ki so na voljo CNS, v skupnem znesku in za vsako valuto Unije, ločena glede na vrsto sredstev, vključno z gotovinskimi vlogami, odobrenimi ali neodobrenimi sredstvi; |
| --- | --- |

(h)

likvidna finančna sredstva, ki so na voljo CNS, v skupnem znesku in za vsako valuto Unije, ločena glede na vrsto sredstev, vključno z gotovinskimi vlogami, odobrenimi ali neodobrenimi sredstvi;

| (i) | znesek vseh likvidnih finančnih sredstev, ki so jih CNS odobrili subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji. |
| --- | --- |

(i)

znesek vseh likvidnih finančnih sredstev, ki so jih CNS odobrili subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji.

2.   Kadar se uporablja kateri koli kazalnik iz člena 6, organ ESMA poleg elementov iz odstavka 1 tega člena oceni tudi naslednje elemente:

| (a) | identiteto ponudnikov likvidnosti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

identiteto ponudnikov likvidnosti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji;

| (b) | povprečne in najvišje skupne dnevne vrednosti dohodnih in odhodnih plačil v valuti Unije; |
| --- | --- |

(b)

povprečne in najvišje skupne dnevne vrednosti dohodnih in odhodnih plačil v valuti Unije;

| (c) | obseg, v katerem se denar centralne banke uporablja za poravnavo in plačilo oziroma ali se za poravnavo ali plačilo uporabijo drugi subjekti; |
| --- | --- |

(c)

obseg, v katerem se denar centralne banke uporablja za poravnavo in plačilo oziroma ali se za poravnavo ali plačilo uporabijo drugi subjekti;

| (d) | obseg, v katerem CNS v svojem postopku poravnave/plačila uporablja tehnologije, kot je tehnologija razpršene evidence; |
| --- | --- |

(d)

obseg, v katerem CNS v svojem postopku poravnave/plačila uporablja tehnologije, kot je tehnologija razpršene evidence;

| (e) | načrt CNS za sanacijo; |
| --- | --- |

(e)

načrt CNS za sanacijo;

| (f) | ureditev za reševanje, ki se uporablja za CNS; |
| --- | --- |

(f)

ureditev za reševanje, ki se uporablja za CNS;

| (g) | ali je bila za zadevno CNS ustanovljena skupina za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(g)

ali je bila za zadevno CNS ustanovljena skupina za krizno upravljanje.

Člen 3

Struktura klirinškega članstva CNS

1.   Organ ESMA ob upoštevanju merila iz točke (c) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 oceni:

| (a) | klirinško članstvo in, če so te informacije na voljo, ali ter katere stranke ali posredne stranke, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, uporabljajo klirinške storitve CNS ter |
| --- | --- |

(a)

klirinško članstvo in, če so te informacije na voljo, ali ter katere stranke ali posredne stranke, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, uporabljajo klirinške storitve CNS ter

| (b) | različne možnosti, ki so na voljo za dostop do klirinških storitev CNS (vključno z različnimi modeli članstva in neposrednega dostopa za stranke), in morebitne pogoje za odobritev, zavrnitev ali preklic dostopa. |
| --- | --- |

(b)

različne možnosti, ki so na voljo za dostop do klirinških storitev CNS (vključno z različnimi modeli članstva in neposrednega dostopa za stranke), in morebitne pogoje za odobritev, zavrnitev ali preklic dostopa.

2.   Kadar se uporablja kateri koli kazalnik iz člena 6, organ ESMA poleg elementov iz odstavka 1 tega člena posebej oceni vse pravne ali bonitetne zahteve, ki jih CNS določi za klirinške člane za dostop do svojih klirinških storitev.

Člen 4

Alternativne klirinške storitve, ki jih opravljajo druge CNS

1.   Organ ESMA ob upoštevanju merila iz točke (d) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 oceni, ali lahko imajo klirinški člani in stranke s sedežem v Uniji dostop do vseh ali dela klirinških storitev, ki jih CNS opravlja prek drugih CNS, in ali so navedene CNS odobrene ali priznane na podlagi členov 14 in 25 navedene uredbe.

2.   Kadar se uporablja kateri koli kazalnik iz člena 6, organ ESMA poleg elementov iz odstavka 1 tega člena oceni tudi, ali so storitve, ki jih opravlja zadevna CNS, povezane z razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katerega velja obveznost kliringa na podlagi člena 4 Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 5

Razmerja, medsebojne odvisnosti ali druge vzajemne povezave CNS

1.   Organ ESMA ob upoštevanju merila iz točke (e) člena 25(2a) Uredbe (EU) št. 648/2012 oceni obseg funkcij, storitev ali dejavnosti, ki jih je CNS oddala v zunanje izvajanje.

2.   Kadar se uporablja kateri koli kazalnik iz člena 6, organ ESMA poleg elementov iz odstavka 1 tega člena oceni tudi naslednje elemente:

| (a) | morebitne učinke, ki bi jih imela nezmožnost ponudnika funkcij, storitev ali dejavnosti, oddanih v zunanje izvajanje, da izpolni svoje obveznosti na podlagi ureditev glede zunanjega izvajanja, na Unijo ali eno ali več njenih držav članic; |
| --- | --- |

(a)

morebitne učinke, ki bi jih imela nezmožnost ponudnika funkcij, storitev ali dejavnosti, oddanih v zunanje izvajanje, da izpolni svoje obveznosti na podlagi ureditev glede zunanjega izvajanja, na Unijo ali eno ali več njenih držav članic;

| (b) | ali CNS opravlja storitve za mesta trgovanja s sedežem v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

ali CNS opravlja storitve za mesta trgovanja s sedežem v Uniji;

| (c) | ali ima CNS sklenjene dogovore o interoperabilnosti ali navzkrižnem kritju s CNS s sedežem v Uniji, ali povezave z drugimi infrastrukturami finančnega trga s sedežem v Uniji, kot so centralne depotne družbe ali plačilni sistemi, ali v njih sodeluje. |
| --- | --- |

(c)

ali ima CNS sklenjene dogovore o interoperabilnosti ali navzkrižnem kritju s CNS s sedežem v Uniji, ali povezave z drugimi infrastrukturami finančnega trga s sedežem v Uniji, kot so centralne depotne družbe ali plačilni sistemi, ali v njih sodeluje.

Člen 6

Kazalniki najmanjše izpostavljenosti klirinških članov in strank s sedežem v Uniji do CNS

1.   Kazalniki za namene členov 1 do 5 so:

| (a) | največji odprti delež transakcij z vrednostnimi papirji, vključno s transakcijami financiranja z vrednostnimi papirji, ali izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, denominiranimi v valutah Unije, za katere je CNS opravila kliring v obdobju enega leta pred oceno ali za katere naj bi CNS opravila kliring v obdobju enega leta po oceni, znaša več kot 1 000 milijard EUR; |
| --- | --- |

(a)

največji odprti delež transakcij z vrednostnimi papirji, vključno s transakcijami financiranja z vrednostnimi papirji, ali izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, denominiranimi v valutah Unije, za katere je CNS opravila kliring v obdobju enega leta pred oceno ali za katere naj bi CNS opravila kliring v obdobju enega leta po oceni, znaša več kot 1 000 milijard EUR;

| (b) | največji nominalni neporavnani znesek transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, denominiranimi v valutah Unije, za katere je CNS opravila kliring v obdobju enega leta pred oceno ali za katere naj bi CNS opravila kliring v obdobju enega leta po oceni, znaša več kot 1 000 milijard EUR; |
| --- | --- |

(b)

največji nominalni neporavnani znesek transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, denominiranimi v valutah Unije, za katere je CNS opravila kliring v obdobju enega leta pred oceno ali za katere naj bi CNS opravila kliring v obdobju enega leta po oceni, znaša več kot 1 000 milijard EUR;

| (c) | povprečna skupna zahteva po kritju in prispevki v jamstveni sklad za račune, ki jih imajo v CNS klirinški člani, ki so subjekti s sedežem v Uniji ali del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, ki jo CNS izračuna na neto osnovi na ravni računa klirinškega člana za obdobje dveh let pred oceno, znaša več kot 25 milijard EUR; |
| --- | --- |

(c)

povprečna skupna zahteva po kritju in prispevki v jamstveni sklad za račune, ki jih imajo v CNS klirinški člani, ki so subjekti s sedežem v Uniji ali del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, ki jo CNS izračuna na neto osnovi na ravni računa klirinškega člana za obdobje dveh let pred oceno, znaša več kot 25 milijard EUR;

| (d) | ocenjena največja plačilna obveznost, ki so jo odobrili subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, izračunana za obdobje enega leta pred oceno, ki bi nastala zaradi neplačila vsaj dveh največjih posameznih klirinških članov in njunih povezanih podjetij v izjemnih, vendar verjetnih tržnih razmerah, znaša več kot 3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(d)

ocenjena največja plačilna obveznost, ki so jo odobrili subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali so del skupine, za katero se izvaja konsolidiran nadzor v Uniji, izračunana za obdobje enega leta pred oceno, ki bi nastala zaradi neplačila vsaj dveh največjih posameznih klirinških članov in njunih povezanih podjetij v izjemnih, vendar verjetnih tržnih razmerah, znaša več kot 3 milijarde EUR.

Za namene točke (d) vključuje plačilna obveznost odobritve v vseh valutah Unije, po potrebi pretvorjene v eure.

2.   Organ ESMA lahko na podlagi meril iz členov 1 do 5 ugotovi, da je CNS iz tretje države CNS stopnje 2 samo, če je izpolnjen vsaj eden od kazalnikov iz odstavka 1.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (UL L 322, 12.12.2019, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 337, 23.12.2015, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

---

| 21.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/13

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1304

z dne 14. julija 2020

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z minimalnimi elementi, ki jih organ ESMA oceni pri ocenjevanju zahtev CNS iz tretjih držav za primerljivo skladnost, ter načini in pogoji za navedeno oceno

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25a(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25a Uredbe (EU) št. 648/2012 lahko centralna nasprotna stranka (v nadaljnjem besedilu: CNS) iz tretje države, za katero se šteje, da je sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bo to verjetno postala (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 2), od Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA) zahteva, naj oceni, ali se lahko šteje, da navedena CNS stopnje 2 zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države izpolnjuje zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: primerljiva skladnost), in v skladu s tem sprejme odločitev. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25a Uredbe (EU) št. 648/2012 lahko centralna nasprotna stranka (v nadaljnjem besedilu: CNS) iz tretje države, za katero se šteje, da je sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic oziroma bo to verjetno postala (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 2), od Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA) zahteva, naj oceni, ali se lahko šteje, da navedena CNS stopnje 2 zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države izpolnjuje zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: primerljiva skladnost), in v skladu s tem sprejme odločitev.

| (2) | S primerljivo skladnostjo se ohranja finančna stabilnost Unije in zagotavljajo enaki konkurenčni pogoji za CNS stopnje 2 in CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Uniji, ter hkrati zmanjša upravno in regulativno breme za navedene CNS stopnje 2. Pri ocenjevanju primerljive skladnosti bi bilo zato treba preveriti, ali CNS stopnje 2 zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države dejansko izpolnjuje nekatere ali vse zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012. V tej uredbi bi morali biti zato navedeni elementi, ki jih oceni organ ESMA pri ocenjevanju zahtevka CNS stopnje 2 za primerljivo skladnost. Pri izvajanju navedene ocene bi moral organ ESMA upoštevati tudi skladnost zadevne CNS z morebitnimi zahtevami iz delegiranih ali izvedbenih aktov, ki podrobneje opredeljujejo te elemente, vključno z zahtevami v zvezi z zahtevami po kritju, nadzorom likvidnostnega tveganja in zahtevami glede zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(2)

S primerljivo skladnostjo se ohranja finančna stabilnost Unije in zagotavljajo enaki konkurenčni pogoji za CNS stopnje 2 in CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Uniji, ter hkrati zmanjša upravno in regulativno breme za navedene CNS stopnje 2. Pri ocenjevanju primerljive skladnosti bi bilo zato treba preveriti, ali CNS stopnje 2 zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države dejansko izpolnjuje nekatere ali vse zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012. V tej uredbi bi morali biti zato navedeni elementi, ki jih oceni organ ESMA pri ocenjevanju zahtevka CNS stopnje 2 za primerljivo skladnost. Pri izvajanju navedene ocene bi moral organ ESMA upoštevati tudi skladnost zadevne CNS z morebitnimi zahtevami iz delegiranih ali izvedbenih aktov, ki podrobneje opredeljujejo te elemente, vključno z zahtevami v zvezi z zahtevami po kritju, nadzorom likvidnostnega tveganja in zahtevami glede zavarovanja s premoženjem.

| (3) | Organ ESMA lahko pri ocenjevanju, ali so zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države izpolnjene zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012, upošteva tudi priporočila, ki sta jih pripravila Odbor za plačila in tržno infrastrukturo ter Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(3)

Organ ESMA lahko pri ocenjevanju, ali so zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države izpolnjene zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012, upošteva tudi priporočila, ki sta jih pripravila Odbor za plačila in tržno infrastrukturo ter Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev.

| (4) | Organ ESMA bi moral izvesti podrobno oceno za ugotovitev, ali naj se CNS stopnje 2 odobri primerljivo skladnost v zvezi z naslovom IV Uredbe (EU) št. 648/2012. Vsaka morebitna zavrnitev primerljive skladnosti v zvezi z navedenim naslovom IV lahko vpliva na oceno enakovrednosti, ki jo izvede Komisija v skladu s členom 25(6) navedene uredbe. Organ ESMA bi moral zato, kadar ne namerava odobriti primerljive skladnosti v zvezi z navedenim naslovom, o tem obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(4)

Organ ESMA bi moral izvesti podrobno oceno za ugotovitev, ali naj se CNS stopnje 2 odobri primerljivo skladnost v zvezi z naslovom IV Uredbe (EU) št. 648/2012. Vsaka morebitna zavrnitev primerljive skladnosti v zvezi z navedenim naslovom IV lahko vpliva na oceno enakovrednosti, ki jo izvede Komisija v skladu s členom 25(6) navedene uredbe. Organ ESMA bi moral zato, kadar ne namerava odobriti primerljive skladnosti v zvezi z navedenim naslovom, o tem obvestiti Komisijo.

| (5) | Kadar CNS stopnje 2 sklene dogovor o interoperabilnosti s CNS, ki ji je bilo izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, navedeni dogovor pomeni neposredno povezavo s CNS v Uniji in s tem neposreden kanal za negativne vplive. Organ ESMA bi moral za take dogovore izvesti podrobno oceno za ugotovitev, ali naj se odobri primerljivo skladnost v zvezi z naslovom V navedene uredbe. Dogovor o interoperabilnosti med CNS stopnje 2 in drugo CNS iz tretje države ne pomeni neposredne povezave s CNS v Uniji, vendar bi lahko v nekaterih okoliščinah deloval kot posreden kanal za negativne vplive. Organ ESMA bi moral za take dogovore izvesti podrobno oceno le, kadar je to utemeljeno zaradi učinka navedenega dogovora na finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Kadar CNS stopnje 2 sklene dogovor o interoperabilnosti s CNS, ki ji je bilo izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, navedeni dogovor pomeni neposredno povezavo s CNS v Uniji in s tem neposreden kanal za negativne vplive. Organ ESMA bi moral za take dogovore izvesti podrobno oceno za ugotovitev, ali naj se odobri primerljivo skladnost v zvezi z naslovom V navedene uredbe. Dogovor o interoperabilnosti med CNS stopnje 2 in drugo CNS iz tretje države ne pomeni neposredne povezave s CNS v Uniji, vendar bi lahko v nekaterih okoliščinah deloval kot posreden kanal za negativne vplive. Organ ESMA bi moral za take dogovore izvesti podrobno oceno le, kadar je to utemeljeno zaradi učinka navedenega dogovora na finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic.

| (6) | Ker je eden od ciljev primerljive skladnosti zmanjšanje upravnega in regulativnega bremena za CNS stopnje 2, se primerljiva skladnosti ne bi smela zavrniti le zato, ker CNS stopnje 2 na podlagi veljavnega okvira tretje države uporablja izjeme, ki so primerljive s tistimi iz odstavkov 4 in 5 člena 1 Uredbe (EU) št. 648/2012. Pri oceni primerljive skladnosti bi se moralo upoštevati tudi, ali bi se s tem, če primerljiva skladnost ne bi bila odobrena, CNS stopnje 2 onemogočilo, da hkrati izpolni zahteve Unije in tretje države. |
| --- | --- |

(6)

Ker je eden od ciljev primerljive skladnosti zmanjšanje upravnega in regulativnega bremena za CNS stopnje 2, se primerljiva skladnosti ne bi smela zavrniti le zato, ker CNS stopnje 2 na podlagi veljavnega okvira tretje države uporablja izjeme, ki so primerljive s tistimi iz odstavkov 4 in 5 člena 1 Uredbe (EU) št. 648/2012. Pri oceni primerljive skladnosti bi se moralo upoštevati tudi, ali bi se s tem, če primerljiva skladnost ne bi bila odobrena, CNS stopnje 2 onemogočilo, da hkrati izpolni zahteve Unije in tretje države.

| (7) | Odločitev organa ESMA glede odobritve primerljive skladnosti bi morala temeljiti na oceni, ki je bila opravljena v času sprejetja navedene odločitve. Da bi organ ESMA lahko ponovno ocenil svojo odločitev v primeru pomembnih sprememb, vključno s spremembami notranjih pravil in postopkov CNS, bi morala CNS stopnje 2 o vsaki taki spremembi obvestiti organ ESMA. |
| --- | --- |

(7)

Odločitev organa ESMA glede odobritve primerljive skladnosti bi morala temeljiti na oceni, ki je bila opravljena v času sprejetja navedene odločitve. Da bi organ ESMA lahko ponovno ocenil svojo odločitev v primeru pomembnih sprememb, vključno s spremembami notranjih pravil in postopkov CNS, bi morala CNS stopnje 2 o vsaki taki spremembi obvestiti organ ESMA.

| (8) | Uredba (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil v Uredbo (EU) št. 648/2012 dodan člen 25a, se je začela uporabljati 1. januarja 2020. Za zagotovitev polne uporabe navedenega člena bi morala ta uredba začeti veljati čim prej – |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil v Uredbo (EU) št. 648/2012 dodan člen 25a, se je začela uporabljati 1. januarja 2020. Za zagotovitev polne uporabe navedenega člena bi morala ta uredba začeti veljati čim prej –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Postopek za predložitev zahteve za primerljivo skladnost

1.   Obrazložena zahteva iz člena 25a(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 se predloži v roku, ki ga določi organ ESMA v obvestilu, s katerim CNS iz tretje države obvesti, da se ne šteje za CNS stopnje 1, ali kadar koli po tem, ko organ ESMA CNS iz tretje države v skladu s členom 25(2b) prizna za CNS stopnje 2.

CNS stopnje 2 svoj pristojni organ obvesti o predložitvi iz prvega pododstavka.

2.   V obrazloženi zahtevi iz odstavka 1 se navede:

| (a) | zahteve, za katere CNS stopnje 2 zaprosi za primerljivo skladnost; |
| --- | --- |

(a)

zahteve, za katere CNS stopnje 2 zaprosi za primerljivo skladnost;

| (b) | razloge, zakaj CNS stopnje 2 zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države izpolnjuje ustrezne zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

razloge, zakaj CNS stopnje 2 zaradi skladnosti z veljavnim okvirom tretje države izpolnjuje ustrezne zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (c) | način, kako CNS stopnje 2 izpolnjuje morebitne pogoje, določene za uporabo izvedbenega akta iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(c)

način, kako CNS stopnje 2 izpolnjuje morebitne pogoje, določene za uporabo izvedbenega akta iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012.

Za namene točke (b) CNS stopnje 2 predloži, kadar je to ustrezno, dokaze iz člena 5.

3.   CNS stopnje 2 na zahtevo organa ESMA v obrazloženo zahtevo iz odstavka 1 vključi:

| (a) | izjavo pristojnega organa, ki potrjuje, da ima zadevna CNS stopnje 2 dober ugled in dobro finančno stanje; |
| --- | --- |

(a)

izjavo pristojnega organa, ki potrjuje, da ima zadevna CNS stopnje 2 dober ugled in dobro finančno stanje;

| (b) | po potrebi v zvezi z zahtevami iz člena 16 in naslova V Uredbe (EU) št. 648/2012 prevod ustreznega veljavnega okvira tretje države v jezik, ki se običajno uporablja v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi v zvezi z zahtevami iz člena 16 in naslova V Uredbe (EU) št. 648/2012 prevod ustreznega veljavnega okvira tretje države v jezik, ki se običajno uporablja v finančnem sektorju.

4.   Organ ESMA v 30 delovnih dneh od prejema obrazložene zahteve, predložene v skladu z odstavkom 1, oceni, ali je navedena obrazložena zahteva popolna. Če obrazložena zahteva ni popolna, določi rok, v katerem mora zadevna CNS stopnje 2 predložiti dodatne informacije.

5.   Organ ESMA o tem, ali bo odobril primerljivo skladnost v zvezi z zahtevami, vključenimi v obrazloženo zahtevo, odloči v 90 delovnih dneh od prejema popolne obrazložene zahteve, predložene v skladu z odstavkom 4 tega člena.

Organ ESMA lahko odloži sprejetje te odločitve, kadar obrazložena zahteva ali dodatne informacije iz odstavka 4 niso predložene pravočasno, zaradi česar bi lahko ocenjevanje navedene zahteve odložilo odločitev organa ESMA glede priznanja CNS iz tretje države ali pregleda njenega priznanja.

6.   CNS stopnje 2, za katero organ ESMA ni odobril primerljive skladnosti z eno ali več zahtevami, ne sme predložiti nove obrazložene zahteve iz odstavka 1 v zvezi z navedenimi zahtevami, razen če sta se pomembno spremenila veljavni okvir tretje države ali način, kako navedena CNS izpolnjuje zahteve iz navedenega okvira.

Člen 2

Primerljiva skladnost v zvezi s členom 16 Uredbe (EU) št. 648/2012

1.   Organ ESMA odobri primerljivo skladnost v zvezi s členom 16(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar kapital CNS stopnje 2, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami, obsega stalen in razpoložljiv začetni kapital, ki ustreza vsaj 7,5 milijona EUR.

2.   Organ ESMA odobri primerljivo skladnost v zvezi s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar je kapital CNS stopnje 2, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami, vedno večji ali enak vsoti:

| (a) | kapitalskih zahtev CNS za prenehanje ali prestrukturiranje dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

kapitalskih zahtev CNS za prenehanje ali prestrukturiranje dejavnosti;

| (b) | kapitalskih zahtev CNS za operativno in pravno tveganje; |
| --- | --- |

(b)

kapitalskih zahtev CNS za operativno in pravno tveganje;

| (c) | kapitalskih zahtev CNS za kreditno tveganje, tveganje nasprotne stranke in tržno tveganje, ki niso krita že s posebnimi finančnimi sredstvi iz členov 41 do 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali primerljivimi posebnimi finančnimi sredstvi, ki se zahtevajo s pravnim redom domače jurisdikcije CNS; |
| --- | --- |

(c)

kapitalskih zahtev CNS za kreditno tveganje, tveganje nasprotne stranke in tržno tveganje, ki niso krita že s posebnimi finančnimi sredstvi iz členov 41 do 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali primerljivimi posebnimi finančnimi sredstvi, ki se zahtevajo s pravnim redom domače jurisdikcije CNS;

| (d) | kapitalskih zahtev CNS za poslovno tveganje. |
| --- | --- |

(d)

kapitalskih zahtev CNS za poslovno tveganje.

Organ ESMA za namene prvega pododstavka kapitalske zahteve izračuna v skladu s posebnimi kapitalskimi zahtevami iz veljavnega okvira tretje države, ali, če navedeni okvir ne določa katere koli od navedenih kapitalskih zahtev, v skladu z ustreznimi zahtevami iz členov 2 do 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 152/2013 (3).

Člen 3

Primerljiva skladnost v zvezi z naslovom IV Uredbe (EU) št. 648/2012

1.   Organ ESMA primerljivo skladnost v zvezi z zahtevami iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012 odobri, kadar:

| (a) | CNS stopnje 2 izpolnjuje vse zahteve iz izvedbenega akta iz člena 25(6) navedene uredbe, če obstajajo; |
| --- | --- |

(a)

CNS stopnje 2 izpolnjuje vse zahteve iz izvedbenega akta iz člena 25(6) navedene uredbe, če obstajajo;

| (b) | CNS stopnje 2 izpolnjuje vse ustrezne elemente iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

CNS stopnje 2 izpolnjuje vse ustrezne elemente iz Priloge I k tej uredbi.

2.   Preden organ ESMA sprejme odločitev, da ne bo odobril primerljive skladnosti:

| (a) | pri pristojnem organu CNS stopnje 2 preveri svoje razumevanje veljavnega okvira tretje države in način, kako navedena CNS izpolnjuje zahteve iz navedenega okvira; |
| --- | --- |

(a)

pri pristojnem organu CNS stopnje 2 preveri svoje razumevanje veljavnega okvira tretje države in način, kako navedena CNS izpolnjuje zahteve iz navedenega okvira;

| (b) | o tem obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

(b)

o tem obvesti Komisijo.

Člen 4

Primerljiva skladnost v zvezi z naslovom V Uredbe (EU) št. 648/2012

1.   Kadar CNS stopnje 2 sklene dogovor o interoperabilnosti s CNS, ki ji je bilo izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012, organ ESMA primerljivo skladnost v zvezi z zahtevami iz naslova V navedene uredbe odobri, kadar CNS stopnje 2 izpolnjuje vse ustrezne elemente iz Priloge II k tej uredbi.

2.   Kadar CNS stopnje 2 sklene dogovor o interoperabilnosti s CNS iz tretje države, organ ESMA odobri primerljivo skladnost v zvezi z zahtevami iz naslova V Uredbe (EU) št. 648/2012, razen če je zaradi učinka navedenega dogovora na finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic odobritev primerljive skladnosti upravičeno oceniti v skladu z odstavkom 1.

Člen 5

Izjeme in nezdružljive zahteve

1.   Organ ESMA primerljive skladnosti v zvezi z zahtevami iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012 ne zavrne le zato, ker CNS stopnje 2 na podlagi veljavnega okvira tretje države uporablja izjemo, ki je primerljiva s tistimi iz odstavkov 4 in 5 člena 1 navedene uredbe. CNS stopnje 2 predloži dokaze, da sta izjemi Unije in tretje države primerljivi.

2.   Kadar izpolnjevanje posebne zahteve iz člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012 pomeni kršitev veljavnega okvira tretje države, organ ESMA primerljivo skladnost v zvezi z navedeno zahtevo odobri le, če CNS stopnje 2 predloži dokaze, da:

| (a) | navedene zahteve ni mogoče izpolniti brez kršitve obvezne določbe veljavnega okvira tretje države; |
| --- | --- |

(a)

navedene zahteve ni mogoče izpolniti brez kršitve obvezne določbe veljavnega okvira tretje države;

| (b) | se z veljavnim okvirom tretje države dejansko dosežejo isti cilji kot na podlagi člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

se z veljavnim okvirom tretje države dejansko dosežejo isti cilji kot na podlagi člena 16 ter naslovov IV in V Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (c) | izpolnjuje zahteve veljavnega okvira tretje države. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje zahteve veljavnega okvira tretje države.

Člen 6

Spremembe veljavnega okvira tretje države

CNS stopnje 2, ki ji je bila odobrena primerljiva skladnost, organ ESMA obvesti o vsaki spremembi veljavnega okvira tretje države ter svojih notranjih pravil in postopkov. Organ ESMA o navedenih obvestilih obvesti Komisijo.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2099 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (UL L 322, 12.12.2019, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 152/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 37).

3

---

PRILOGA I

ELEMENTI IZ ČLENA 3(1)

| Določbe prava Unije | Elementi iz člena 3(1) |
| --- | --- |
| Poglavje 1: Organizacijske zahteve |
| Splošne določbe

  Člen 26(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 | CNS iz tretje države ima:






  (a) | zanesljivo ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi; |

Določbe prava Unije

Elementi iz člena 3(1)

Poglavje 1: Organizacijske zahteve

Splošne določbe

Člen 26(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države ima:

(a)

zanesljivo ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi;

| (b) | učinkovite postopke za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena, in poročanje o njih; |
| --- | --- |

(b)

učinkovite postopke za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena, in poročanje o njih;

| (c) | primerne mehanizme za notranjo kontrolo, vključno z zanesljivimi upravnimi in računovodskimi postopki. |
| --- | --- |

(c)

primerne mehanizme za notranjo kontrolo, vključno z zanesljivimi upravnimi in računovodskimi postopki.

Člen 26(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države ima vzpostavljene politike in postopke, ki so dovolj učinkoviti za zagotovitev skladnosti z ustreznim okvirom tretje države, vključno z zagotovitvijo, da vodje in zaposleni upoštevajo navedeni okvir.

Člen 26(3) in (4) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | ohranja in uporablja organizacijsko strukturo, ki zagotavlja stalno in urejeno delovanje v zvezi z opravljanjem njenih storitev in dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

ohranja in uporablja organizacijsko strukturo, ki zagotavlja stalno in urejeno delovanje v zvezi z opravljanjem njenih storitev in dejavnosti;

| (b) | uporablja ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke; |
| --- | --- |

(b)

uporablja ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke;

| (c) | ohranja jasno mejo med zahtevami poročanja v zvezi z upravljanjem tveganja in zahtevami poročanja v zvezi z drugimi postopki CNS. |
| --- | --- |

(c)

ohranja jasno mejo med zahtevami poročanja v zvezi z upravljanjem tveganja in zahtevami poročanja v zvezi z drugimi postopki CNS.

Člen 26(5) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države uvede in vzdržuje politiko prejemkov, ki spodbuja trdno in učinkovito upravljanje tveganja, ne pa zmanjševanja standardov v zvezi s tveganjem.

Člen 26(6), (7) in (8) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | vzdržuje sisteme informacijske tehnologije, ki ustrezajo zapletenosti, raznolikosti ter vrsti storitev in dejavnosti, ki jih opravlja, da se zagotovijo visoki standardi varnosti, celovitosti in zaupnosti informacij; |
| --- | --- |

(a)

vzdržuje sisteme informacijske tehnologije, ki ustrezajo zapletenosti, raznolikosti ter vrsti storitev in dejavnosti, ki jih opravlja, da se zagotovijo visoki standardi varnosti, celovitosti in zaupnosti informacij;

| (b) | objavi svojo ureditev upravljanja, pravila, ki urejajo CNS, in merila za klirinško članstvo; |
| --- | --- |

(b)

objavi svojo ureditev upravljanja, pravila, ki urejajo CNS, in merila za klirinško članstvo;

| (c) | je predmet pogostih in neodvisnih pregledov, katerih rezultati se sporočijo njenemu odboru in so na voljo pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(c)

je predmet pogostih in neodvisnih pregledov, katerih rezultati se sporočijo njenemu odboru in so na voljo pristojnemu organu.

Višje vodstvo in odbor

Člen 27(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

Višje vodstvo CNS iz tretje države ima zadosten ugled in zadostne izkušnje za zagotovitev zanesljivega in preudarnega upravljanja CNS.

Člen 27(2) in (3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države ima odbor z dovolj velikim številom neodvisnih članov, ki imajo jasne vloge in odgovornosti, v katerem so ustrezno zastopani klirinški člani in stranke ter ima mehanizme za reševanje morebitnih navzkrižij interesov v CNS, da se zagotovi zanesljivo in preudarno upravljanje CNS.

Odbor za tveganja

Člen 28 Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | vzdržuje organ, ki neodvisno od vsakršnega neposrednega vpliva vodstva navedene CNS svetuje odboru o spremembah, ki vplivajo na upravljanje tveganja CNS, pri čemer zagotovi zastopanost svojih klirinških članov, neodvisnih članov odbora in predstavnikov svojih strank; |
| --- | --- |

(a)

vzdržuje organ, ki neodvisno od vsakršnega neposrednega vpliva vodstva navedene CNS svetuje odboru o spremembah, ki vplivajo na upravljanje tveganja CNS, pri čemer zagotovi zastopanost svojih klirinških članov, neodvisnih članov odbora in predstavnikov svojih strank;

| (b) | ima vzpostavljene mehanizme, s katerimi takoj obvesti ustrezni pristojni organ tretje države o vsaki odločitvi odbora, da ne bo upošteval nasveta navedenega organa. |
| --- | --- |

(b)

ima vzpostavljene mehanizme, s katerimi takoj obvesti ustrezni pristojni organ tretje države o vsaki odločitvi odbora, da ne bo upošteval nasveta navedenega organa.

Vodenje evidenc

Člen 29(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države vsaj deset let hrani vse evidence o storitvah in dejavnostih, ki jih je opravila, ter tako svojemu pristojnemu organu omogoči, da spremlja njeno skladnost z ustreznim okvirom tretje države.

Člen 29(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države vsaj deset let od prenehanja pogodbe hrani vse informacije o vseh pogodbah, ki jih je obdelala, da se omogoči ugotovitev prvotnih pogojev transakcije pred kliringom s strani zadevne CNS.

Člen 29(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države na zahtevo ustreznega pristojnega organa iz tretje države temu omogoči vpogled v evidence o storitvah in dejavnostih, ki jih je opravila, informacije o vseh pogodbah, ki jih je obdelala, in vse informacije o stanju pogodb, pri katerih je bil opravljen kliring, ne glede na mesto, kjer so bile transakcije izvedene.

Delničarji in družbeniki s kvalificiranimi deleži

Člen 30(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države svoj pristojni organ obvesti o identiteti delničarjev ali družbenikov, ki imajo kvalificirane deleže, in o velikosti teh deležev.

Člen 30(2) in (4) Uredbe (EU) št. 648/2012

Delničarji ali družbeniki, ki imajo kvalificirane deleže v CNS iz tretje države:

| (a) | so primerni, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi zanesljivega in preudarnega upravljanja navedene CNS; |
| --- | --- |

(a)

so primerni, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi zanesljivega in preudarnega upravljanja navedene CNS;

| (b) | ne izvajajo vpliva, ki bi lahko škodil zanesljivemu in preudarnemu upravljanju CNS. |
| --- | --- |

(b)

ne izvajajo vpliva, ki bi lahko škodil zanesljivemu in preudarnemu upravljanju CNS.

Člen 30(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

Tesne povezave med CNS iz tretje države in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami pristojnemu organu tretje države ne preprečujejo izvajanja učinkovitega nadzora.

Člen 30(5) Uredbe (EU) št. 648/2012

Zakoni in drugi predpisi tretje države, ki urejajo delovanje ene ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi ima CNS tesno povezavo, ali težave pri uveljavljanju teh zakonov in drugih predpisov pristojnemu organu ne preprečujejo izvajanja učinkovitega nadzora.

Člen 31(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države obvesti svoj pristojni organ o vseh spremembah v upravljanju, okvir tretje države pa zagotavlja, da se sprejmejo ustrezni ukrepi, če bi ravnanje člana odbora CNS iz tretje države lahko škodovalo zanesljivemu in preudarnemu upravljanju CNS.

Navzkrižje interesov

Člen 33(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države vzdržuje in uporablja učinkovite ureditve, s katerimi lahko opredeli, upravlja in rešuje vsa morebitna navzkrižja interesov med sabo, vključno s svojimi vodji, zaposlenimi ali katero koli osebo, ki jo neposredno ali posredno obvladuje ali je z njo tesno povezana, in svojimi klirinškimi člani ali njihovimi strankami, ki jih pozna.

Člen 33(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

Če ukrepi, ki jih sprejme CNS iz tretje države za obvladovanje navzkrižij interesov, ne zadoščajo, da bi lahko s primerno stopnjo verjetnosti preprečili nevarnost škodovanja interesom klirinških članov ali strank, navedena CNS klirinškim članom in strankam, če so ji te znane, razkrije splošno naravo ali vire navzkrižja interesov, preden sprejme novo transakcijo od navedenih klirinških članov.

Člen 33(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

Če je CNS iz tretje države nadrejeno ali podrejeno podjetje, se v ureditvi navedene CNS za upravljanje navzkrižij interesov upoštevajo vse okoliščine, ki so ali bi morale biti znane CNS in ki lahko povzročijo navzkrižje interesov zaradi strukture in poslovnih dejavnosti drugih podjetij, ki so njena podrejena podjetja ali nadrejeno podjetje.

Člen 33(5) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države sprejme vse potrebne ukrepe za preprečitev vseh zlorab informacij iz svojih sistemov in prepreči uporabo teh informacij za potrebe drugih poslovnih dejavnosti.

Neprekinjeno poslovanje

Člen 34(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države uveljavi in vzdržuje ustrezno politiko neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja, s katerima bo zagotovila ohranitev delovanja svojih funkcij, pravočasno ponovno vzpostavitev delovanja in izpolnitev svojih obveznosti, vključno s ponovno vzpostavitvijo vseh transakcij ob motnji, kar bo CNS omogočilo zanesljivo nadaljnje delovanje in dokončanje poravnave na predvideni datum.

Člen 34(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države izvaja in vzdržuje ustrezen postopek za zagotavljanje pravočasne in urejene poravnave ali prenosa sredstev in pozicij strank in klirinških članov v primeru odvzema dovoljenja.

Zunanje izvajanje

Člen 35 Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države pri oddajanju operativnih funkcij, storitev ali dejavnosti v zunanje izvajanje ves čas zagotavlja, da:

| (a) | zunanje izvajanje ne pomeni prenosa njenih obveznosti na drugega; |
| --- | --- |

(a)

zunanje izvajanje ne pomeni prenosa njenih obveznosti na drugega;

| (b) | odnos in obveznosti navedene CNS do njenih klirinških članov ali, če je to ustrezno, do njihovih strank ostanejo nespremenjeni; |
| --- | --- |

(b)

odnos in obveznosti navedene CNS do njenih klirinških članov ali, če je to ustrezno, do njihovih strank ostanejo nespremenjeni;

| (c) | zunanje izvajanje ne preprečuje izvajanja nadzornih funkcij in funkcij pregledovanja; |
| --- | --- |

(c)

zunanje izvajanje ne preprečuje izvajanja nadzornih funkcij in funkcij pregledovanja;

| (d) | zunanje izvajanje CNS ne onemogoča uporabe potrebnih sistemov in kontrol za upravljanje tveganj, s katerim se sooči; |
| --- | --- |

(d)

zunanje izvajanje CNS ne onemogoča uporabe potrebnih sistemov in kontrol za upravljanje tveganj, s katerim se sooči;

| (e) | ponudnik storitve izvaja zahteve o neprekinjenem poslovanju, ki so enakovredne tistim, ki jih mora izpolnjevati CNS; |
| --- | --- |

(e)

ponudnik storitve izvaja zahteve o neprekinjenem poslovanju, ki so enakovredne tistim, ki jih mora izpolnjevati CNS;

| (f) | CNS ohrani potrebno strokovno znanje in sredstva za oceno kakovosti zagotovljenih storitev ter organizacijske in kapitalske ustreznosti ponudnika storitev, za učinkovit nadzor zunanje izvajanih funkcij in upravljanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem, ter neprenehoma nadzoruje navedene funkcije in upravlja ta tveganja; |
| --- | --- |

(f)

CNS ohrani potrebno strokovno znanje in sredstva za oceno kakovosti zagotovljenih storitev ter organizacijske in kapitalske ustreznosti ponudnika storitev, za učinkovit nadzor zunanje izvajanih funkcij in upravljanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem, ter neprenehoma nadzoruje navedene funkcije in upravlja ta tveganja;

| (g) | ima CNS neposreden dostop do pomembnih informacij o funkcijah, oddanih v zunanje izvajanje; |
| --- | --- |

(g)

ima CNS neposreden dostop do pomembnih informacij o funkcijah, oddanih v zunanje izvajanje;

| (h) | ponudnik storitev ščiti vse zaupne informacije v zvezi s CNS in njenimi klirinškimi člani ali strankami. |
| --- | --- |

(h)

ponudnik storitev ščiti vse zaupne informacije v zvezi s CNS in njenimi klirinškimi člani ali strankami.

Poglavje 2: Pravila vodenja poslov

Splošne določbe

Člen 36(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države pri opravljanju storitev za klirinške člane ali, če je to ustrezno, njihove stranke ravna pošteno in strokovno ter v njihovo največjo korist in po načelih dobrega upravljanja tveganja.

Člen 36(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države ima dostopna, pregledna in pravična pravila glede hitrega obravnavanja pritožb.

Zahteve za sodelovanje

Člen 37(1) in (2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države določi kategorije sprejemljivih klirinških članov ter nediskriminatorna, pregledna in objektivna merila za sprejem, da se zagotovijo pošten in odprt dostop do CNS ter zadostna finančna sredstva in operativne zmogljivosti klirinških članov, kar CNS omogoča, da obvladuje tveganja, ki jim je izpostavljena, in redno spremlja, da so navedena merila izpolnjena.

Člen 37(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

Pravila, ki jih ima CNS iz tretje države za klirinške člane, ji omogočijo, da zbere ustrezne osnovne informacije za opredelitev, spremljanje in obvladovanje pomembnih koncentracij tveganja, povezanega z zagotavljanjem storitev strankam.

Člen 37(4) in (5) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države sprejme objektivne in pregledne postopke za razrešitev in izstop klirinških članov, ki meril za sprejem ne izpolnjujejo več, dostop klirinškemu članu, ki izpolnjuje merila za sprejem, pa lahko zavrne le na podlagi pisne utemeljitve in celovite analize tveganja.

Člen 37(6) Uredbe (EU) št. 648/2012

Posebne dodatne zahteve za klirinške člane, kot na primer sodelovanje v dražbah za pozicijo klirinškega člana, ki ne izpolnjuje pogojev, so sorazmerne s tveganjem, ki ga prinese klirinški član, in ne omejujejo sodelovanja na določene kategorije klirinških članov.

Preglednost

Člen 38(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države javno objavi cene in pristojbine, povezane s posameznimi storitvami, ki jih ponuja, vključno s popusti in rabati ter pogoji za upravičenost do teh znižanj, klirinškim članom in po potrebi njihovim strankam pa omogoči ločen dostop do posameznih ponujenih storitev.

Člen 38(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države obvesti klirinške člane in stranke o tveganjih, povezanih s storitvami, ki jih ponuja.

Člen 38(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države svojim klirinškim članom razkrije informacije o cenah, potrebne za izračun njene izpostavljenosti do klirinških članov ob koncu dneva, in na zbirni osnovi javno objavi količino obračunanih transakcij za vsak razred instrumenta, za katerega je CNS opravila kliring.

Člen 38(4) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države javno razkrije operativne in tehnične zahteve, povezane s komunikacijskimi protokoli za formate vsebine in sporočil, ki jih uporablja za komuniciranje s tretjimi strankami, vključno z operativnimi in tehničnimi zahtevami, povezanimi z dostopom mest trgovanja do CNS.

Člen 38(6) in (7) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države svojim klirinškim članom zagotovi informacije o modelih začetnega kritja, ki jih uporablja, te informacije pa razložijo, kako modeli delujejo, in opisujejo ključne predpostavke in omejitve navedenih modelov.

Ločevanje in prenosljivost

Člen 39 Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države vodi ločene evidence in račune za vsakega klirinškega člana, ločuje sredstva in pozicije klirinškega člana od sredstev in pozicij strank klirinškega člana ter zagotavlja zadostno zaščito za sredstva in pozicije vsakega klirinškega člana in vsake stranke ter izbiro ločevanja pozicij in sredstev ter možnosti prenosljivosti za vsako stranko, vključno z ločevanjem za posamezno stranko.

Poglavje 3: Bonitetne zahteve

Upravljanje izpostavljenosti

Člen 40 Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države vzdržuje ustrezne politike in mehanizme za obvladovanje izpostavljenosti nenadnim spremembam tržnih razmer in pozicij znotraj dneva v čim bolj realnem času.

Zahteve po kritju

Člen 41(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države določi, terja in pobira kritja za omejitev svoje kreditne izpostavljenosti od svojih klirinških članov in, kjer je to primerno, od CNS, s katerimi ima sklenjen dogovor o interoperabilnosti, ter redno spremlja in po potrebi spreminja stopnjo svojih kritij, da odražajo trenutne tržne razmere, pri tem pa upošteva vse morebitne prociklične učinke takih sprememb. Taka kritja zadostujejo za kritje:

| (a) | morebitnih izpostavljenosti, ki se lahko pojavijo do unovčenja zadevnih pozicij; |
| --- | --- |

(a)

morebitnih izpostavljenosti, ki se lahko pojavijo do unovčenja zadevnih pozicij;

| (b) | izgub v najmanj 99 % sprememb izpostavljenosti v ustreznem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

(b)

izgub v najmanj 99 % sprememb izpostavljenosti v ustreznem časovnem obdobju.

Navedena kritja zagotovijo, da ima CNS v celoti zavarovane svoje izpostavljenosti nasproti vsem svojim klirinškim članom in po potrebi nasproti CNS, s katerimi ima sklenjen dogovor o interoperabilnosti, vsaj na dnevni osnovi.

Člen 41(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države uporablja modele in parametre za določanje zahtev po kritju, ki zajemajo značilnosti tveganja produktov, pri katerih je bil opravljen kliring, in upoštevajo interval pobiranja kritja, likvidnost trga in možnost sprememb v času trajanja posla.

Člen 41(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države terja in pobira kritja čez dan, vsaj takrat, ko so preseženi vnaprej določeni pragi.

Člen 41(4) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države za posebne finančne instrumente ali portfelj finančnih instrumentov, če je uporabljena metodologija premišljena in zanesljiva, izračuna, terja in pobira ustrezna kritja za kritje tveganj, ki izhajajo iz pozicij v posameznih računih.

Jamstveni sklad in druga finančna sredstva

Člen 42(1) in (4) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | vzdržuje predhodno financiran jamstveni sklad za kritje izgub, večjih od tistih, ki se krijejo s kritji, ki nastanejo zaradi neplačil, vključno z začetkom postopka zaradi nesolventnosti enega ali več klirinških članov; |
| --- | --- |

(a)

vzdržuje predhodno financiran jamstveni sklad za kritje izgub, večjih od tistih, ki se krijejo s kritji, ki nastanejo zaradi neplačil, vključno z začetkom postopka zaradi nesolventnosti enega ali več klirinških članov;

| (b) | določi najnižji znesek, pod katerega se velikost jamstvenega sklada ne sme v nobenem primeru znižati. |
| --- | --- |

(b)

določi najnižji znesek, pod katerega se velikost jamstvenega sklada ne sme v nobenem primeru znižati.

Člen 42(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države določi najnižji znesek prispevkov v jamstveni sklad in merila za izračun prispevkov za posameznega klirinškega člana. Prispevki so sorazmerni izpostavljenosti posameznega klirinškega člana.

Člen 42(3) in člen 43(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države pripravi scenarije skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, ki vključujejo najbolj nestanovitna obdobja, ki so jih doživeli trgi, za katere CNS opravlja storitve, ter vrsto možnih scenarijev v prihodnosti, v katerih se upoštevata nenadna prodaja finančnih sredstev in hitro zmanjšanje tržne likvidnosti, jamstveni sklad navedene CNS pa ji kadar koli omogoči, da vzdrži neplačila vsaj dveh klirinških članov, do katerih ima največjo izpostavljenost v skrajnih, vendar možnih tržnih razmerah.

Člen 43(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

V jamstvenem skladu CNS iz tretje države je dovolj razpoložljivih predhodno namenjenih finančnih sredstev za kritje morebitnih izgub, večjih od tistih, ki se krijejo s kritji. Navedena razpoložljiva predhodno namenjena finančna sredstva vključujejo namenska sredstva CNS in so CNS prosto na voljo, ne uporabljajo pa se za izpolnjevanje kapitalskih zahtev.

Člen 43(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države zagotovi, da so izpostavljenosti klirinških članov do CNS omejene.

Kontrole likvidnostnega tveganja

Člen 44(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | ima vedno dostop do ustrezne likvidnosti za kritje svojih likvidnostnih potreb, ki jih meri vsakodnevno in ob upoštevanju likvidnostnega tveganja, ki nastane zaradi neplačila vsaj dveh klirinških članov, do katerih ima največjo izpostavljenost; |
| --- | --- |

(a)

ima vedno dostop do ustrezne likvidnosti za kritje svojih likvidnostnih potreb, ki jih meri vsakodnevno in ob upoštevanju likvidnostnega tveganja, ki nastane zaradi neplačila vsaj dveh klirinških članov, do katerih ima največjo izpostavljenost;

| (b) | pridobi potrebne kreditne linije ali podobne možnosti za kritje svojih likvidnostnih potreb, če finančna sredstva, ki jih ima na voljo, niso takoj na razpolago; |
| --- | --- |

(b)

pridobi potrebne kreditne linije ali podobne možnosti za kritje svojih likvidnostnih potreb, če finančna sredstva, ki jih ima na voljo, niso takoj na razpolago;

| (c) | zagotovi, da posamezen klirinški član, tj. nadrejeno ali podrejeno podjetje tega klirinškega člana, ne zagotavlja več kot skupno 25 % kreditnih linij, ki jih potrebuje CNS. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da posamezen klirinški član, tj. nadrejeno ali podrejeno podjetje tega klirinškega člana, ne zagotavlja več kot skupno 25 % kreditnih linij, ki jih potrebuje CNS.

Kaskadni pristop k neplačilom

Člen 45(1) in (2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države za pokritje izgub uporabi kritja, nakazana s strani klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, preden uporabi druga finančna sredstva, nato pa, kadar kritja, nakazana s strani zadevnega klirinškega člana, ne zadostujejo za pokritje izgub, ki bremenijo navedeno CNS, v jamstveni sklad vplačani prispevek zadevnega klirinškega člana.

Člen 45(3) in (4) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | prispevke iz jamstvenega sklada, ki jih zagotavljajo klirinški člani, ki niso v zaostanku s plačili, in druga finančna sredstva, ki so del njenega kaskadnega pristopa k neplačilom, uporabi šele potem, ko izčrpa prispevke članov, ki so v zaostanku s plačili, in lastna namenska sredstva; |
| --- | --- |

(a)

prispevke iz jamstvenega sklada, ki jih zagotavljajo klirinški člani, ki niso v zaostanku s plačili, in druga finančna sredstva, ki so del njenega kaskadnega pristopa k neplačilom, uporabi šele potem, ko izčrpa prispevke članov, ki so v zaostanku s plačili, in lastna namenska sredstva;

| (b) | kritij, nakazanih s strani klirinških članov, ki niso v zaostanku s plačili, ne uporabi za pokrivanje izgub, nastalih zaradi neplačila drugega klirinškega člana. |
| --- | --- |

(b)

kritij, nakazanih s strani klirinških članov, ki niso v zaostanku s plačili, ne uporabi za pokrivanje izgub, nastalih zaradi neplačila drugega klirinškega člana.

Zahteve glede zavarovanja s premoženjem

Člen 46 Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države za kritje začetne in nadaljnje izpostavljenosti do svojih klirinških članov sprejme le visoko likvidno zavarovanje z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem in za vrednosti sredstev uporablja ustrezne odbitke, ki odražajo možnost, da se njihova vrednost zmanjša v obdobju med zadnjim prevrednotenjem in časom verjetne likvidacije, pri čemer upošteva likvidnostno tveganje zaradi neizpolnjevanja obveznosti udeleženca na trgu in tveganje koncentracije pri določenih sredstvih, ki lahko privedeta do določitve sprejemljivega zavarovanja in ustreznih odbitkov.

Naložbena politika

Člen 47(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države svoja finančna sredstva vlaga samo v obliki denarnih sredstev ali visoko likvidnih finančnih instrumentov z minimalnim tržnim in kreditnim tveganjem, njene naložbe pa je mogoče hitro likvidirati z minimalnim negativnim cenovnim učinkom.

Člen 47(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države finančne instrumente, uporabljene kot kritja ali kot prispevke v jamstveni sklad, deponira pri upravljavcih sistemov poravnave vrednostnih papirjev – če so na voljo –, ki zagotavljajo popolno zaščito teh finančnih instrumentov, ali drugih finančnih institucijah, ki so pridobile dovoljenje, z uporabo drugih zelo varnih ureditev.

Člen 47(4) Uredbe (EU) št. 648/2012

Gotovinske vloge CNS iz tretje države se izvedejo prek zelo varnih ureditev s finančnimi institucijami, ki so pridobile dovoljenje, ali prek odprte ponudbe mejnega depozita centralnih bank ali drugih primerljivih sredstev, ki jih te zagotavljajo.

Člen 47(5) Uredbe (EU) št. 648/2012

Če CNS iz tretje države sredstva vloži pri tretji stranki:

| (a) | zagotovi, da je sredstva v lasti klirinških članov mogoče razločevati od sredstev v lasti navedene CNS in sredstev v lasti te tretje stranke, in sicer z različno naslovljenimi računi v knjigah tretje stranke ali drugimi enakovrednimi ukrepi, ki omogočajo enako raven zaščite; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da je sredstva v lasti klirinških članov mogoče razločevati od sredstev v lasti navedene CNS in sredstev v lasti te tretje stranke, in sicer z različno naslovljenimi računi v knjigah tretje stranke ali drugimi enakovrednimi ukrepi, ki omogočajo enako raven zaščite;

| (b) | ima na zahtevo takojšen dostop do finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(b)

ima na zahtevo takojšen dostop do finančnih instrumentov.

Člen 47(6) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države svojega kapitala ali zneskov, ki izhajajo iz kritij, prispevkov v jamstveni sklad, likvidnosti ali drugih finančnih virov, ne vlaga v lastne vrednostne papirje ali vrednostne papirje svojega nadrejenega ali podrejenega podjetja.

Člen 47(7) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države pri svojih naložbenih odločitvah upošteva svojo celotno izpostavljenost iz naslova kreditnega tveganja do posameznih dolžnikov in zagotovi, da njena celotna izpostavljenost do posameznega dolžnika ostaja v sprejemljivih mejah koncentracije.

Postopki v primeru neplačil

Člen 48(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države ima vzpostavljene postopke za primer, ko klirinški član ne izpolnjuje zahtev glede sodelovanja CNS ali če navedenega klirinškega člana CNS ali tretja stranka prijavi zaradi neizpolnjevanja obveznosti.

Člen 48(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države sprejme takojšnje ukrepe za omejitev izgub in likvidnostnih pritiskov, ki so posledica neizpolnjevanja obveznosti, in zagotovi, da zaprtje katere koli pozicije klirinškega člana ne povzroči motenj v njenem delovanju ali ne izpostavi klirinških članov, ki niso v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, izgubam, ki jih ti ne morejo predvideti ali nadzorovati.

Člen 48(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

Okvir tretje države zagotavlja, da CNS iz tretje države nemudoma obvesti svoj pristojni organ, preden se neizpolnjevanje obveznosti prijavi ali se sproži postopek.

Člen 48(4) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države preveri, da so njeni postopki v primeru neplačil izvršljivi.

Člen 48(5), (6) in (7) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | deluje v skladu s pravili zaščite zavarovanj in pozicij na računih strank, ki veljajo v tretji državi; |
| --- | --- |

(a)

deluje v skladu s pravili zaščite zavarovanj in pozicij na računih strank, ki veljajo v tretji državi;

| (b) | izvaja postopke za lažji prenos pozicij in zavarovanj strank v skladu s pravili, ki veljajo v tretji državi. |
| --- | --- |

(b)

izvaja postopke za lažji prenos pozicij in zavarovanj strank v skladu s pravili, ki veljajo v tretji državi.

Pregled modelov, testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj

Člen 49(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države:

| (a) | redno pregleduje sprejete modele in parametre za izračun zahtev po kritju, prispevkov v jamstveni sklad, zahtev glede zavarovanja in drugih mehanizmov za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(a)

redno pregleduje sprejete modele in parametre za izračun zahtev po kritju, prispevkov v jamstveni sklad, zahtev glede zavarovanja in drugih mehanizmov za obvladovanje tveganja;

| (b) | modele izredno natančno in pogosto izpostavlja testom izjemnih situacij, da oceni njihovo prožnost v izjemnih, vendar verjetnih tržnih razmerah; |
| --- | --- |

(b)

modele izredno natančno in pogosto izpostavlja testom izjemnih situacij, da oceni njihovo prožnost v izjemnih, vendar verjetnih tržnih razmerah;

| (c) | izvaja testiranja za nazaj, da oceni zanesljivost sprejete metodologije; |
| --- | --- |

(c)

izvaja testiranja za nazaj, da oceni zanesljivost sprejete metodologije;

| (d) | za navedene modele in za kakršno koli bistveno spremembo teh modelov pridobi neodvisno potrditev ali potrditev svojega pristojnega organa. |
| --- | --- |

(d)

za navedene modele in za kakršno koli bistveno spremembo teh modelov pridobi neodvisno potrditev ali potrditev svojega pristojnega organa.

Člen 49(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države redno testira ključne vidike svojih postopkov v primeru neplačil in sprejme vse primerne ukrepe, da postopke razumejo vsi klirinški člani in da ima vzpostavljene vse ustrezne mehanizme za odziv v primeru neplačila.

Člen 49(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države javno razkrije ključne informacije o modelu upravljanja tveganja in predpostavke, sprejete za izvajanje testiranj v izjemnih situacijah na sprejetih modelih in parametrih za izračun zahtev po kritju, prispevkov v jamstveni sklad, zahtev glede zavarovanja in drugih mehanizmov za obvladovanje tveganja.

Poravnava

Člen 50(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države za poravnavo svojih transakcij uporabi denar centralne banke, kadar je to izvedljivo in mogoče, ali, kadar denar centralne banke ni uporabljen, sprejme ukrepe za strogo omejitev tveganja denarne poravnave.

Člen 50(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države jasno navede svoje obveznosti v zvezi z izročitvijo finančnih instrumentov, vključno s tem, ali mora finančni instrument izročiti ali sprejeti oziroma ali udeležencem povrne izgube, ki nastanejo pri dobavi.

Člen 50(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

Če mora CNS iz tretje države izročiti ali sprejeti finančne instrumente, navedena CNS z uporabo mehanizmov dostave proti plačilu v največji možni meri odpravi glavno tveganje.

Poglavje 4: Izračuni in poročanje za namene Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
   (1)

Izračuni in poročanje

Členi 50a do 50d Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države uporablja zahteve za poročanje o izračunih kapitalskih zahtev v skladu z ustreznim okvirom tretje države, ki se uporablja za pravila o računovodskih in kapitalskih zahtevah.

---

(1)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

---

PRILOGA II

ELEMENTI IZ ČLENA 4(1)

| Določbe prava Unije | Elementi iz člena 4(1) |
| --- | --- |
| Dogovori o interoperabilnosti

  Člen 51(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 | Kadar se sklene dogovor o interoperabilnosti za namen zagotavljanja storitev za določeno mesto trgovanja, ima CCP iz tretje države nediskriminatoren dostop do podatkov, ki jih potrebuje za opravljanje svojih funkcij s tega mesta trgovanja, in do ustreznega sistema poravnave. |
| Člen 51(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 | CNS iz tretje države zavrne ali omeji sklepanje dogovora o interoperabilnosti ali dostopanje do vira podatkov ali sistema poravnave, posredno ali neposredno, samo za namen nadzora tveganja, ki izhaja iz tega dogovora ali dostopa. |
| Upravljanje tveganja

  Člen 52(1) in (2) Uredbe (EU) št. 648/2012 | CNS, ki sklenejo dogovor o interoperabilnosti:






  (a) | vzpostavijo ustrezne politike, postopke in sisteme za učinkovito ugotavljanje, spremljanje in upravljanje tveganj, ki izhajajo iz navedenega dogovora o interoperabilnosti, da lahko pravočasno izpolnijo svoje obveznosti; |

Določbe prava Unije

Elementi iz člena 4(1)

Dogovori o interoperabilnosti

Člen 51(2) Uredbe (EU) št. 648/2012

Kadar se sklene dogovor o interoperabilnosti za namen zagotavljanja storitev za določeno mesto trgovanja, ima CCP iz tretje države nediskriminatoren dostop do podatkov, ki jih potrebuje za opravljanje svojih funkcij s tega mesta trgovanja, in do ustreznega sistema poravnave.

Člen 51(3) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države zavrne ali omeji sklepanje dogovora o interoperabilnosti ali dostopanje do vira podatkov ali sistema poravnave, posredno ali neposredno, samo za namen nadzora tveganja, ki izhaja iz tega dogovora ali dostopa.

Upravljanje tveganja

Člen 52(1) in (2) Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS, ki sklenejo dogovor o interoperabilnosti:

(a)

vzpostavijo ustrezne politike, postopke in sisteme za učinkovito ugotavljanje, spremljanje in upravljanje tveganj, ki izhajajo iz navedenega dogovora o interoperabilnosti, da lahko pravočasno izpolnijo svoje obveznosti;

| (b) | se sporazumejo glede svojih pravic in obveznosti, vključno z veljavno zakonodajo, ki ureja njihove odnose; |
| --- | --- |

(b)

se sporazumejo glede svojih pravic in obveznosti, vključno z veljavno zakonodajo, ki ureja njihove odnose;

| (c) | ugotavljajo, spremljajo in učinkovito upravljajo kreditna in likvidnostna tveganja, tako da neizpolnjevanje obveznosti klirinškega člana ene CNS ne vpliva na interoperabilno CNS; |
| --- | --- |

(c)

ugotavljajo, spremljajo in učinkovito upravljajo kreditna in likvidnostna tveganja, tako da neizpolnjevanje obveznosti klirinškega člana ene CNS ne vpliva na interoperabilno CNS;

| (d) | ugotavljajo, spremljajo in obravnavajo morebitne medsebojne odvisnosti in korelacije, ki izhajajo iz dogovora o interoperabilnosti ter lahko vplivajo na kreditna in likvidnostna tveganja, povezana s koncentracijami klirinških članov in združenimi finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(d)

ugotavljajo, spremljajo in obravnavajo morebitne medsebojne odvisnosti in korelacije, ki izhajajo iz dogovora o interoperabilnosti ter lahko vplivajo na kreditna in likvidnostna tveganja, povezana s koncentracijami klirinških članov in združenimi finančnimi sredstvi;

| (e) | če se modeli upravljanja tveganja, ki jih interoperabilne CNS uporabljajo za kritje svoje izpostavljenosti do klirinških članov ali svojih medsebojnih izpostavljenosti, razlikujejo, navedene CNS te razlike opredelijo, ocenijo tveganja, ki bi jih lahko povzročile, in sprejmejo ukrepe, vključno z zagotavljanjem dodatnih finančnih sredstev, ki omejijo vpliv teh razlik na dogovor o interoperabilnosti in njihove morebitne posledice v smislu tveganj negativnih vplivov, ter zagotovijo, da te razlike ne vplivajo na zmožnost posamezne CNS za obvladovanje posledic neizpolnjevanja obveznosti klirinškega člana. |
| --- | --- |

(e)

če se modeli upravljanja tveganja, ki jih interoperabilne CNS uporabljajo za kritje svoje izpostavljenosti do klirinških članov ali svojih medsebojnih izpostavljenosti, razlikujejo, navedene CNS te razlike opredelijo, ocenijo tveganja, ki bi jih lahko povzročile, in sprejmejo ukrepe, vključno z zagotavljanjem dodatnih finančnih sredstev, ki omejijo vpliv teh razlik na dogovor o interoperabilnosti in njihove morebitne posledice v smislu tveganj negativnih vplivov, ter zagotovijo, da te razlike ne vplivajo na zmožnost posamezne CNS za obvladovanje posledic neizpolnjevanja obveznosti klirinškega člana.

Zagotavljanje kritja med CNS

Člen 53 Uredbe (EU) št. 648/2012

CNS iz tretje države pri računih loči sredstva in pozicije, ki jih upravlja v imenu CNS, s katerimi je sklenila dogovor o interoperabilnosti.

CNS iz tretje države navedeni CNS v okviru dogovora o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji zagotovi samo začetna kritja, tako da CNS prejemnica nima pravice do uporabe kritij, ki jih zagotovi druga CNS.

Zavarovanje, prejeto v obliki finančnih instrumentov, se zaščiti na enega od naslednjih načinov:

| (i) | deponira se pri upravljavcih sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ki zagotavljajo popolno zaščito teh finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(i)

deponira se pri upravljavcih sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ki zagotavljajo popolno zaščito teh finančnih instrumentov;

| (ii) | uporabijo se druge zelo varne ureditve s finančnimi institucijami, ki so pridobile dovoljenje. |
| --- | --- |

(ii)

uporabijo se druge zelo varne ureditve s finančnimi institucijami, ki so pridobile dovoljenje.

Sredstva so CNS prejemnici na razpolago le, če CNS, ki je zagotovila zavarovanje v okviru dogovora o interoperabilnosti, ne izpolnjuje obveznosti.

Če CNS, ki je prejela zavarovanje v okviru dogovora o interoperabilnosti, ne izpolnjuje obveznosti, se zagotovljeno zavarovanje nemudoma vrne CNS, ki ga je zagotovila.

---

SKLEPI

| 21.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/27

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1305

z dne 18. septembra 2020

o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da samostojno privoli, da ga zavezujejo nekateri mednarodni sporazumi, ki se uporabljajo v prehodnem obdobju, na področju skupne ribiške politike Unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) ter zlasti člena 3(1) Sklepa,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 129(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) določa, da v prehodnem obdobju Združeno kraljestvo zavezujejo obveznosti iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih s strani Unije, držav članic v njenem imenu ali Unije in njenih držav članic, ki nastopajo skupaj. |
| --- | --- |

(1)

Člen 129(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) določa, da v prehodnem obdobju Združeno kraljestvo zavezujejo obveznosti iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih s strani Unije, držav članic v njenem imenu ali Unije in njenih držav članic, ki nastopajo skupaj.

| (2) | Člen 129(3) Sporazuma o izstopu določa, da se Združeno kraljestvo v skladu z načelom lojalnega sodelovanja v prehodnem obdobju vzdrži ukrepov ali pobud, ki bi lahko posegale v interese Unije, zlasti v okviru kakršne koli mednarodne organizacije, agencije, konference ali foruma, v katerem Združeno kraljestvo sodeluje v svojem imenu. |
| --- | --- |

(2)

Člen 129(3) Sporazuma o izstopu določa, da se Združeno kraljestvo v skladu z načelom lojalnega sodelovanja v prehodnem obdobju vzdrži ukrepov ali pobud, ki bi lahko posegale v interese Unije, zlasti v okviru kakršne koli mednarodne organizacije, agencije, konference ali foruma, v katerem Združeno kraljestvo sodeluje v svojem imenu.

| (3) | Na podlagi člena 129(4) Sporazuma o izstopu lahko Združeno kraljestvo v prehodnem obdobju pogaja, podpiše in ratificira mednarodne sporazume, ki jih na področjih izključne pristojnosti Unije sklepa samostojno, pod pogojem, da ti sporazumi ne začnejo veljati ali se ne uporabljajo v prehodnem obdobju, razen če to dovoli Unija. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 129(4) Sporazuma o izstopu lahko Združeno kraljestvo v prehodnem obdobju pogaja, podpiše in ratificira mednarodne sporazume, ki jih na področjih izključne pristojnosti Unije sklepa samostojno, pod pogojem, da ti sporazumi ne začnejo veljati ali se ne uporabljajo v prehodnem obdobju, razen če to dovoli Unija.

| (4) | Sklep (EU) 2020/135 določa pogoje in postopek za dajanje takših dovoljenj. |
| --- | --- |

(4)

Sklep (EU) 2020/135 določa pogoje in postopek za dajanje takših dovoljenj.

| (5) | Na podlagi člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135 lahko Svet dovoli Združenemu kraljestvu, da samostojno privoli, da ga zavezuje mednarodni sporazum, ki naj bi začel veljati ali naj bi se uporabljal v prehodnem obdobju, na področju izključne pristojnosti Unije. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135 lahko Svet dovoli Združenemu kraljestvu, da samostojno privoli, da ga zavezuje mednarodni sporazum, ki naj bi začel veljati ali naj bi se uporabljal v prehodnem obdobju, na področju izključne pristojnosti Unije.

| (6) | Združeno kraljestvo je 3. aprila 2020 Evropsko komisijo obvestilo o nameri, da samostojno privoli, da ga zavezuje pet mednarodnih sporazumov, s katerimi se ustanavlja pet regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in ki naj bi se uporabljali v prehodnem obdobju, na področju izključne zunanje pristojnosti Unije glede ribištva. Ti sporazumi so: Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika (3), s katero se ustanavlja Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (4), s katero se ustanavlja Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), Mednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (5), s katero se ustanavlja Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), Sporazum o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (6) (IOTC) in Konvencija o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku (7), s katero se ustanavlja Organizacija za ohranjanje severnoatlantskega lososa (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je 3. aprila 2020 Evropsko komisijo obvestilo o nameri, da samostojno privoli, da ga zavezuje pet mednarodnih sporazumov, s katerimi se ustanavlja pet regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in ki naj bi se uporabljali v prehodnem obdobju, na področju izključne zunanje pristojnosti Unije glede ribištva. Ti sporazumi so: Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika (3), s katero se ustanavlja Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (4), s katero se ustanavlja Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), Mednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (5), s katero se ustanavlja Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), Sporazum o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (6) (IOTC) in Konvencija o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku (7), s katero se ustanavlja Organizacija za ohranjanje severnoatlantskega lososa (NASCO).

| (7) | Združeno kraljestvo svoj interes za pristop k tem sporazumom v prehodnem obdobju utemeljuje glede na člena 63 in 64 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (8) (v nadaljnjem besedilu: UNCLOS) ter člena 7 in 8 Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (9) (v nadaljnjem besedilu: UNFSA), zlasti obveznosti Unije in Združenega kraljestva za sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju skupnih staležev preko ustreznih regionalnih organizacij. Združeno kraljestvo meni, da niti ono samo niti Unija ne bosta mogla v celoti izpolniti teh obveznosti, če v prehodnem obdobju ne bo moglo neodvisno sodelovati z Unijo in drugimi ustreznimi državami v zadevah, ki bodo vplivale na Združeno kraljestvo kot neodvisno obalno državo in ribiško državo po koncu prehodnega obdobja. Zato želi v prehodnem obdobju sodelovati v razpravah o odločitvah v zvezi z upravljanjem ribištva, ki bi začele učinkovati po koncu prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(7)

Združeno kraljestvo svoj interes za pristop k tem sporazumom v prehodnem obdobju utemeljuje glede na člena 63 in 64 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (8) (v nadaljnjem besedilu: UNCLOS) ter člena 7 in 8 Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (9) (v nadaljnjem besedilu: UNFSA), zlasti obveznosti Unije in Združenega kraljestva za sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju skupnih staležev preko ustreznih regionalnih organizacij. Združeno kraljestvo meni, da niti ono samo niti Unija ne bosta mogla v celoti izpolniti teh obveznosti, če v prehodnem obdobju ne bo moglo neodvisno sodelovati z Unijo in drugimi ustreznimi državami v zadevah, ki bodo vplivale na Združeno kraljestvo kot neodvisno obalno državo in ribiško državo po koncu prehodnega obdobja. Zato želi v prehodnem obdobju sodelovati v razpravah o odločitvah v zvezi z upravljanjem ribištva, ki bi začele učinkovati po koncu prehodnega obdobja.

| (8) | Združeno kraljestvo je z dopisom z dne 3. aprila 2020 izkazalo poseben interes za zadevne mednarodne sporazume, ki se uporabljajo že v prehodnem obdobju. Zato je izpolnjen pogoj iz točke (a) člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135. |
| --- | --- |

(8)

Združeno kraljestvo je z dopisom z dne 3. aprila 2020 izkazalo poseben interes za zadevne mednarodne sporazume, ki se uporabljajo že v prehodnem obdobju. Zato je izpolnjen pogoj iz točke (a) člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135.

| (9) | Zadevnih pet mednarodnih sporazumov je združljivih s pravom Unije, ki se uporablja za Združeno kraljestvo in v njem v skladu s členom 127(1) Sporazuma o izstopu, in obveznostmi iz člena 129(1) Sporazuma o izstopu. Zato je izpolnjen pogoj iz točke (b) člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135. |
| --- | --- |

(9)

Zadevnih pet mednarodnih sporazumov je združljivih s pravom Unije, ki se uporablja za Združeno kraljestvo in v njem v skladu s členom 127(1) Sporazuma o izstopu, in obveznostmi iz člena 129(1) Sporazuma o izstopu. Zato je izpolnjen pogoj iz točke (b) člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135.

| (10) | Združeno kraljestvo je tudi potrdilo, da njegov pristop k navedenim mednarodnim sporazumom, ki ustanavljajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ne bo posegal v interese Unije. Združeno kraljestvo namerava sodelovati samo na sestankih o zadevah z učinkom po koncu prehodnega obdobja. Zlasti samostojno članstvo Združenega kraljestva v teh regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva v prehodnem obdobju ne ogroža doseganja ciljev zunanjega delovanja Unije na področju skupne ribiške politike in ne obstaja nevarnost, da bi posegalo v interese Unije. Zato se šteje, da je izpolnjen pogoj iz točke (c) člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135. |
| --- | --- |

(10)

Združeno kraljestvo je tudi potrdilo, da njegov pristop k navedenim mednarodnim sporazumom, ki ustanavljajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ne bo posegal v interese Unije. Združeno kraljestvo namerava sodelovati samo na sestankih o zadevah z učinkom po koncu prehodnega obdobja. Zlasti samostojno članstvo Združenega kraljestva v teh regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva v prehodnem obdobju ne ogroža doseganja ciljev zunanjega delovanja Unije na področju skupne ribiške politike in ne obstaja nevarnost, da bi posegalo v interese Unije. Zato se šteje, da je izpolnjen pogoj iz točke (c) člena 3(1) Sklepa (EU) 2020/135.

| (11) | Na podlagi člena 3(2) Sklepa (EU) 2020/135 je tako dovoljenje lahko pogojeno. Dovoljenje bi bilo treba dati pod pogojem, da bo Združeno kraljestvo sodelovalo samo na sestankih o vprašanjih v zvezi z zadevami, ki se bodo uporabljale in bodo začele učinkovati po koncu prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi člena 3(2) Sklepa (EU) 2020/135 je tako dovoljenje lahko pogojeno. Dovoljenje bi bilo treba dati pod pogojem, da bo Združeno kraljestvo sodelovalo samo na sestankih o vprašanjih v zvezi z zadevami, ki se bodo uporabljale in bodo začele učinkovati po koncu prehodnega obdobja.

| (12) | Združeno kraljestvo zavezujejo obveznosti iz UNCLOS in UNFSA, zato mora upravljati in ohranjati žive morske vire na trajnosten način. Ti cilji so v skladu s ciljem Unije glede zagotavljanja trajnostnosti in nadaljevanja odgovornega ribolova, da bi se zagotovilo dolgoročno ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov. |
| --- | --- |

(12)

Združeno kraljestvo zavezujejo obveznosti iz UNCLOS in UNFSA, zato mora upravljati in ohranjati žive morske vire na trajnosten način. Ti cilji so v skladu s ciljem Unije glede zagotavljanja trajnostnosti in nadaljevanja odgovornega ribolova, da bi se zagotovilo dolgoročno ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov.

| (13) | Zato lahko Združeno kraljestvo v skladu s členom 129(4) Sporazuma o izstopu v prehodnem obdobju samostojno podpiše in ratificira pet mednarodnih sporazumov, ki so podlaga za pet regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, h katerim želi pristopiti. Tako bo Združeno kraljestvo laže v celoti izpolnjevalo obveznosti, ki izhajajo iz UNCLOS, zlasti členov 63 in 64 UNCLOS, ko se bo prehodno obdobje končalo in se pravo Unije zanj ne bo več uporabljalo. |
| --- | --- |

(13)

Zato lahko Združeno kraljestvo v skladu s členom 129(4) Sporazuma o izstopu v prehodnem obdobju samostojno podpiše in ratificira pet mednarodnih sporazumov, ki so podlaga za pet regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, h katerim želi pristopiti. Tako bo Združeno kraljestvo laže v celoti izpolnjevalo obveznosti, ki izhajajo iz UNCLOS, zlasti členov 63 in 64 UNCLOS, ko se bo prehodno obdobje končalo in se pravo Unije zanj ne bo več uporabljalo.

| (14) | Združenemu kraljestvu bi bilo zato treba dovoliti, da samostojno privoli, da ga zavezujejo mednarodni sporazumi, ki naj bi se uporabljali v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

(14)

Združenemu kraljestvu bi bilo zato treba dovoliti, da samostojno privoli, da ga zavezujejo mednarodni sporazumi, ki naj bi se uporabljali v prehodnem obdobju.

| (15) | Da bi zagotovili dobro delovanje skupne ribiške politike Unije v prehodnem obdobju, Združeno kraljestvo ne bi smelo sodelovati v zadevah, ki se uporabljajo ali začnejo učinkovati v prehodnem obdobju. Da ne bi prišlo do poseganja v trenutna pogajanja o ribištvu v okviru prihodnjega sporazuma o partnerstvu med Unijo in Združenim kraljestvom, zlasti glede ribolovnih možnosti, pri katerih je v kvoti Unije sedaj zajet tudi delež Združenega kraljestva, bi se moralo Združeno kraljestvo pred začetkom razprave o taki kvoti posvetovati z EU – |
| --- | --- |

(15)

Da bi zagotovili dobro delovanje skupne ribiške politike Unije v prehodnem obdobju, Združeno kraljestvo ne bi smelo sodelovati v zadevah, ki se uporabljajo ali začnejo učinkovati v prehodnem obdobju. Da ne bi prišlo do poseganja v trenutna pogajanja o ribištvu v okviru prihodnjega sporazuma o partnerstvu med Unijo in Združenim kraljestvom, zlasti glede ribolovnih možnosti, pri katerih je v kvoti Unije sedaj zajet tudi delež Združenega kraljestva, bi se moralo Združeno kraljestvo pred začetkom razprave o taki kvoti posvetovati z EU –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Združenemu kraljestvu se dovoli, da samostojno privoli, da ga zavezujejo naslednji mednarodni sporazumi, ki naj bi se uporabljali v prehodnem obdobju:

| (a) | Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika, s katero se ustanavlja Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC); |
| --- | --- |

(a)

Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika, s katero se ustanavlja Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC);

| (b) | Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika, s katero se ustanavlja Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO); |
| --- | --- |

(b)

Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika, s katero se ustanavlja Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO);

| (c) | Mednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku, s katero se ustanavlja Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT); |
| --- | --- |

(c)

Mednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku, s katero se ustanavlja Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);

| (d) | Sporazum o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (IOTC); |
| --- | --- |

(d)

Sporazum o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (IOTC);

| (e) | Konvencija o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku, s katero se ustanavlja Organizacija za ohranjanje severnoatlantskega lososa (NASCO). |
| --- | --- |

(e)

Konvencija o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku, s katero se ustanavlja Organizacija za ohranjanje severnoatlantskega lososa (NASCO).

2.   Dovoljenje iz odstavka 1 je omejeno na sodelovanje pri zadevah, ki se bodo uporabljale ali bodo začele učinkovati po koncu prehodnega obdobja.

3.   Če gre za ribolovno kvoto, ki je skupna z Unijo, se dovoljenje iz odstavkov 1 in 2 pogojuje s tem, da se Združeno kraljestvo predhodno posvetuje s Komisijo.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 18. septembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 1.

1

(2)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

2

(3)  Sklep Sveta 81/608/EGS z dne 13. julija 1981 o sklenitvi Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika (UL L 227, 12.8.1981, str. 21).

3

(4)  Uredba Sveta (EGS) št. 3179/78 z dne 28. decembra 1978 o Konvenciji o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika, ki jo je sklenila Evropska gospodarska skupnost (UL L 378, 30.12.1978, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 86/238/EGS z dne 9. junija 1986 o pristopu Skupnosti k Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku, kakor je bila spremenjena s Protokolom, priloženim k Sklepni listini Konference pooblaščencev držav pogodbenic konvencije, ki je bila podpisana 10. julija 1984 v Parizu (UL L 162, 18.6.1986, str. 33).

5

(6)  Sklep Sveta 95/399/ES z dne 18. septembra 1995 o pristopu Skupnosti k Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (UL L 236, 5.10.1995, str. 24).

6

(7)  Sklep Sveta 82/886/EGS z dne 13. decembra 1982 o sklenitvi Konvencije o ohranitvi lososa v Severnem Atlantiku (NASCO) (UL L 378, 31.12.1982, str. 24).

7

(8)  
  UL L 179, 23.6.1998, str. 3.

8

(9)  
  UL L 189, 3.7.1998, str. 16.

9

---

| 21.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/30

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/1306

z dne 16. septembra 2020

o začasni izključitvi nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti glede na pandemijo COVID-19 (ECB/2020/44)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) in zlasti člena 4(1)(d) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti člena 500b Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Okvir Basel III je uvedel preprost, pregleden količnik finančnega vzvoda, ki ne temelji na tveganju, da služi kot verodostojna dopolnilna mera poleg kapitalskih zahtev, ki temeljijo na tveganju. Standard za količnik finančnega vzvoda, ki ga je Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) objavil decembra 2017 (v nadaljnjem besedilu: standard BCBS za količnik finančnega vzvoda), določa, da lahko jurisdikcija po lastni presoji zaradi lažjega izvajanja denarnih politik centralnobančne rezerve v izjemnih makroekonomskih okoliščinah začasno izključi iz mere izpostavljenosti za izračun količnika finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

(1)

Okvir Basel III je uvedel preprost, pregleden količnik finančnega vzvoda, ki ne temelji na tveganju, da služi kot verodostojna dopolnilna mera poleg kapitalskih zahtev, ki temeljijo na tveganju. Standard za količnik finančnega vzvoda, ki ga je Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) objavil decembra 2017 (v nadaljnjem besedilu: standard BCBS za količnik finančnega vzvoda), določa, da lahko jurisdikcija po lastni presoji zaradi lažjega izvajanja denarnih politik centralnobančne rezerve v izjemnih makroekonomskih okoliščinah začasno izključi iz mere izpostavljenosti za izračun količnika finančnega vzvoda.

| (2) | Standard BCBS za količnik finančnega vzvoda se je v zakonodaji Unije prvič uvedel z Uredbo (EU) št. 575/2013. Člen 430 Uredbe (EU) št. 575/2013 od institucij zahteva, da pristojnim organom poročajo nekatere informacije o količniku finančnega vzvoda in njegovih sestavnih delih, člen 451 navedene uredbe pa od institucij zahteva, da razkrijejo nekatere informacije v zvezi s količnikom finančnega vzvoda in o tem, kako obvladujejo tveganje prekomernega finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

(2)

Standard BCBS za količnik finančnega vzvoda se je v zakonodaji Unije prvič uvedel z Uredbo (EU) št. 575/2013. Člen 430 Uredbe (EU) št. 575/2013 od institucij zahteva, da pristojnim organom poročajo nekatere informacije o količniku finančnega vzvoda in njegovih sestavnih delih, člen 451 navedene uredbe pa od institucij zahteva, da razkrijejo nekatere informacije v zvezi s količnikom finančnega vzvoda in o tem, kako obvladujejo tveganje prekomernega finančnega vzvoda.

| (3) | Uredba (EU) št. 575/2013 je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta (3), med drugim zato, da bi se upoštevale spremembe standarda BCBS za količnik finančnega vzvoda ter da bi s tem zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni za institucije s sedežem v Uniji, ki poslujejo zunaj Unije, in zagotovili, da količnik finančnega vzvoda ostane učinkovito dopolnilo kapitalskim zahtevam, ki temeljijo na tveganju. Uredba (EU) 2019/876 je za dopolnitev sistema poročanja in razkritja količnika finančnega vzvoda uvedla zahtevo glede količnika finančnega vzvoda. Ta uredba je prav tako uvedla možnost začasne izključitve nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz izračuna mere skupne izpostavljenosti institucije v izrednih okoliščinah, da bi se tako olajšalo izvajanje monetarnih politik. Te spremembe okvira količnika finančnega vzvoda, vključno z izključitvijo nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti po lastni presoji, se bodo začele uporabljati 28. junija 2021. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 575/2013 je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta (3), med drugim zato, da bi se upoštevale spremembe standarda BCBS za količnik finančnega vzvoda ter da bi s tem zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni za institucije s sedežem v Uniji, ki poslujejo zunaj Unije, in zagotovili, da količnik finančnega vzvoda ostane učinkovito dopolnilo kapitalskim zahtevam, ki temeljijo na tveganju. Uredba (EU) 2019/876 je za dopolnitev sistema poročanja in razkritja količnika finančnega vzvoda uvedla zahtevo glede količnika finančnega vzvoda. Ta uredba je prav tako uvedla možnost začasne izključitve nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz izračuna mere skupne izpostavljenosti institucije v izrednih okoliščinah, da bi se tako olajšalo izvajanje monetarnih politik. Te spremembe okvira količnika finančnega vzvoda, vključno z izključitvijo nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti po lastni presoji, se bodo začele uporabljati 28. junija 2021.

| (4) | Uredba (EU) št. 575/2013 je bila od takrat dodatno spremenjena z Uredbo (EU) 2020/873 Evropskega parlamenta in Sveta (4), med drugim zato, da bi zagotovili možnost začasne izključitve nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz izračuna mere skupne izpostavljenosti institucije pred 28. junijem 2021 – torej preden se začnejo uporabljati spremembe zahteve glede količnika finančnega vzvoda, ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2019/876. Natančneje, člen 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 dovoljuje, da institucija iz mere skupne izpostavljenosti izključi nekatere izpostavljenosti do centralne banke institucije, kadar je pristojni organ institucije po posvetovanju z ustrezno centralno banko ugotovil in javno izjavil, da obstajajo izredne okoliščine, ki upravičujejo izključitev, da bi se tako olajšalo izvajanje denarnih politik. Člen 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 se uporablja od 27. junija 2020. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 575/2013 je bila od takrat dodatno spremenjena z Uredbo (EU) 2020/873 Evropskega parlamenta in Sveta (4), med drugim zato, da bi zagotovili možnost začasne izključitve nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz izračuna mere skupne izpostavljenosti institucije pred 28. junijem 2021 – torej preden se začnejo uporabljati spremembe zahteve glede količnika finančnega vzvoda, ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2019/876. Natančneje, člen 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 dovoljuje, da institucija iz mere skupne izpostavljenosti izključi nekatere izpostavljenosti do centralne banke institucije, kadar je pristojni organ institucije po posvetovanju z ustrezno centralno banko ugotovil in javno izjavil, da obstajajo izredne okoliščine, ki upravičujejo izključitev, da bi se tako olajšalo izvajanje denarnih politik. Člen 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 se uporablja od 27. junija 2020.

| (5) | Čeprav so se finančni trgi od aprila 2020 stabilizirali, so pogoji financiranja v euroobmočju bolj zaostreni kot na začetku leta zaradi višjih donosov obveznic in nižjih cen lastniškega kapitala. Razmere, ki so nastale zaradi pandemije koronavirusa (COVID-19), posledična stalna potreba po visoki stopnji spodbujevalne naravnanosti denarne politike ter krhkost in ranljivost gospodarstev euroobmočja in bančnega kanala za transmisijo denarne politike, upravičujejo stališče Sveta Evropske centralne banke (ECB), da za namene člena 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 obstajajo izredne okoliščine, ki upravičujejo začasno izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank Eurosistema iz izračuna mere skupne izpostavljenosti institucije do 27. junija 2021, da bi se olajšalo izvajanje denarnih politik. |
| --- | --- |

(5)

Čeprav so se finančni trgi od aprila 2020 stabilizirali, so pogoji financiranja v euroobmočju bolj zaostreni kot na začetku leta zaradi višjih donosov obveznic in nižjih cen lastniškega kapitala. Razmere, ki so nastale zaradi pandemije koronavirusa (COVID-19), posledična stalna potreba po visoki stopnji spodbujevalne naravnanosti denarne politike ter krhkost in ranljivost gospodarstev euroobmočja in bančnega kanala za transmisijo denarne politike, upravičujejo stališče Sveta Evropske centralne banke (ECB), da za namene člena 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 obstajajo izredne okoliščine, ki upravičujejo začasno izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank Eurosistema iz izračuna mere skupne izpostavljenosti institucije do 27. junija 2021, da bi se olajšalo izvajanje denarnih politik.

| (6) | Izpostavljenosti, ki se lahko izključijo, so kovanci in bankovci, ki v jurisdikciji centralne banke pomenijo uradno valuto, ter sredstva, ki predstavljajo terjatve do centralnih bank – vključno z rezervami pri centralni banki –, kolikor so te izpostavljenosti pomembne za transmisijo in posledično izvajanje denarne politike. Te izpostavljenosti vključujejo vloge v okviru mejnega depozita in stanja na računih rezerv pri Eurosistemu, vključno s sredstvi, ki se vodijo za izpolnjevanje zahtev glede obveznih rezerv. Izpostavljenosti, ki predstavljajo terjatve do centralnih bank, ki niso povezane z izvajanjem denarne politike, ne bi smele biti izključene iz mere skupne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(6)

Izpostavljenosti, ki se lahko izključijo, so kovanci in bankovci, ki v jurisdikciji centralne banke pomenijo uradno valuto, ter sredstva, ki predstavljajo terjatve do centralnih bank – vključno z rezervami pri centralni banki –, kolikor so te izpostavljenosti pomembne za transmisijo in posledično izvajanje denarne politike. Te izpostavljenosti vključujejo vloge v okviru mejnega depozita in stanja na računih rezerv pri Eurosistemu, vključno s sredstvi, ki se vodijo za izpolnjevanje zahtev glede obveznih rezerv. Izpostavljenosti, ki predstavljajo terjatve do centralnih bank, ki niso povezane z izvajanjem denarne politike, ne bi smele biti izključene iz mere skupne izpostavljenosti.

| (7) | Pričakuje se, da bo izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti po členu 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 do 27. junija 2021 pomagala kreditnim institucijam, da bodo lahko še naprej izpolnjevale svojo vlogo pri financiranju realnega gospodarstva, ob tem pa ohranila ključne elemente bonitetnega regulativnega okvira. Izključitev bi lahko zmanjšala morebitne omejitve, povezane z uvedbo nove zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki je bila v Uniji uvedena s spremembo Uredbe (EU) št. 575/2013 z Uredbo (EU) 2019/876, da se z njo upošteva standard za skupno spodobnost pokrivanja izgub, in se uporablja od 28. junija 2019. Čeprav se količnik finančne vzvoda ne bo uporabljal do 28. junija 2021, bi lahko bila izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti do tedaj koristna z vidika jasnega sporočanja finančnih informacij. Zlasti bi lahko institucije razkrile svoj količnik finančnega vzvoda z učinkom izključenih izpostavljenosti in brez njega. Te informacije bi lahko bile koristne za udeležence na finančnem trgu pri ocenjevanju morebitnih prihodnjih količnikov finančnega vzvoda institucij, ko se bo količnik finančnega vzvoda 28. junija 2021 začel uporabljati. |
| --- | --- |

(7)

Pričakuje se, da bo izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti po členu 500b Uredbe (EU) št. 575/2013 do 27. junija 2021 pomagala kreditnim institucijam, da bodo lahko še naprej izpolnjevale svojo vlogo pri financiranju realnega gospodarstva, ob tem pa ohranila ključne elemente bonitetnega regulativnega okvira. Izključitev bi lahko zmanjšala morebitne omejitve, povezane z uvedbo nove zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki je bila v Uniji uvedena s spremembo Uredbe (EU) št. 575/2013 z Uredbo (EU) 2019/876, da se z njo upošteva standard za skupno spodobnost pokrivanja izgub, in se uporablja od 28. junija 2019. Čeprav se količnik finančne vzvoda ne bo uporabljal do 28. junija 2021, bi lahko bila izključitev nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti do tedaj koristna z vidika jasnega sporočanja finančnih informacij. Zlasti bi lahko institucije razkrile svoj količnik finančnega vzvoda z učinkom izključenih izpostavljenosti in brez njega. Te informacije bi lahko bile koristne za udeležence na finančnem trgu pri ocenjevanju morebitnih prihodnjih količnikov finančnega vzvoda institucij, ko se bo količnik finančnega vzvoda 28. junija 2021 začel uporabljati.

| (8) | Z ECB v funkciji denarne politike je bilo v skladu s členom 500b(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 opravljeno posvetovanje o ugotovitvi izrednih okoliščin, ki upravičujejo izključitev po členu 500b(1) navedene uredbe (5) – |
| --- | --- |

(8)

Z ECB v funkciji denarne politike je bilo v skladu s členom 500b(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 opravljeno posvetovanje o ugotovitvi izrednih okoliščin, ki upravičujejo izključitev po členu 500b(1) navedene uredbe (5) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

Pojmi, ki se uporabljajo v tem sklepu, imajo enak pomen kot pojmi, ki so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 575/2013, poleg tega pa se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „Eurosistem“ pomeni „Eurosistem“, kakor je opredeljen v Smernici Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (6); |
| --- | --- |

(1)

„Eurosistem“ pomeni „Eurosistem“, kakor je opredeljen v Smernici Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (6);

6

| (2) | „mejni depozit“ pomeni mejni depozit, kakor je opredeljen v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60); |
| --- | --- |

(2)

„mejni depozit“ pomeni mejni depozit, kakor je opredeljen v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

| (3) | „račun rezerv“ pomeni račun rezerv, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (7); |
| --- | --- |

(3)

„račun rezerv“ pomeni račun rezerv, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (7);

7

| (4) | „zahteve glede obveznih rezerv“ pomeni zahteve glede obveznih rezerv, kakor se izračunajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9); |
| --- | --- |

(4)

„zahteve glede obveznih rezerv“ pomeni zahteve glede obveznih rezerv, kakor se izračunajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9);

| (5) | „pomemben nadzorovani subjekt v državi članici euroobmočja“ pomeni pomemben nadzorovani subjekt v državi članici euroobmočja, kakor je opredeljen Uredbi (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (8); |
| --- | --- |

(5)

„pomemben nadzorovani subjekt v državi članici euroobmočja“ pomeni pomemben nadzorovani subjekt v državi članici euroobmočja, kakor je opredeljen Uredbi (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (8);

8

Člen 2

Ugotovitev obstoja izrednih okoliščin

1.   ECB je za namene člena 500b(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 ugotovila, da ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 obstajajo izredne okoliščine, ki upravičujejo izključitev izpostavljenosti do centralnih bank, navedenih v točkah (a) in (b) člena 500b(1) navedene uredbe, iz mere skupne izpostavljenosti, da bi se tako olajšalo izvajanje denarnih politik.

2.   V zvezi z izpostavljenostmi, navedenimi v točki (b) člena 500b(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, se ugotovitev iz odstavka 1 uporablja za tiste izpostavljenosti do centralnih bank Eurosistema, ki se nanašajo na vloge v okviru mejnega depozita ali stanja na računih rezerv, vključno s sredstvi, ki se vodijo za izpolnjevanje zahtev glede obveznih rezerv.

3.   Ugotovitev se uporablja v zvezi z vsako institucijo, ki je pomemben nadzorovani subjekt v državi članici euroobmočja.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 16. septembra 2020

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

1

(2)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 150, 7.6.2019, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2020/873 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2020 o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede nekaterih prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 (UL L 204, 26.6.2020, str. 4).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

6

(7)  Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).

7

(8)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

8

---

PRIPOROČILA

| 21.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/33

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2020/1307

z dne 18. septembra 2020

o skupnem naboru orodij za znižanje stroškov postavitve zelo visokozmogljivih omrežij ter zagotavljanje pravočasnega in naložbam prijaznega dostopa do radiofrekvenčnega spektra 5G za spodbujanje povezljivosti in podporo okrevanju gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 v Uniji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da je povezljivost za ljudi in podjetja v Uniji bistvena. Elektronska komunikacijska omrežja, zlasti zelo visokozmogljiva omrežja, so imela ključno vlogo pri odzivu na krizo, saj so omogočila delo, šolanje, zdravstvo ter osebno komunikacijo in razvedrilo na daljavo. Razširjena gigabitna povezljivost je podlaga za primere intenzivne uporabe pasovne širine na področju zdravja, izobraževanja, prometa, logistike in medijev, ki bi lahko imeli ključno vlogo pri gospodarskem okrevanju Evrope. Žična in brezžična povezljivost nasploh znatno prispeva k zagotavljanju cenovno ugodnih in dostopnih storitev in premostitvi digitalne vrzeli. Je pomembno sredstvo za informiranje javnosti, pomaga ustreznim javnim organom pri zajezitvi širjenja virusa ter omogoča zdravstvenim organizacijam izmenjavo podatkov in opravljanje storitev na daljavo. |
| --- | --- |

(1)

Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da je povezljivost za ljudi in podjetja v Uniji bistvena. Elektronska komunikacijska omrežja, zlasti zelo visokozmogljiva omrežja, so imela ključno vlogo pri odzivu na krizo, saj so omogočila delo, šolanje, zdravstvo ter osebno komunikacijo in razvedrilo na daljavo. Razširjena gigabitna povezljivost je podlaga za primere intenzivne uporabe pasovne širine na področju zdravja, izobraževanja, prometa, logistike in medijev, ki bi lahko imeli ključno vlogo pri gospodarskem okrevanju Evrope. Žična in brezžična povezljivost nasploh znatno prispeva k zagotavljanju cenovno ugodnih in dostopnih storitev in premostitvi digitalne vrzeli. Je pomembno sredstvo za informiranje javnosti, pomaga ustreznim javnim organom pri zajezitvi širjenja virusa ter omogoča zdravstvenim organizacijam izmenjavo podatkov in opravljanje storitev na daljavo.

| (2) | Pandemija je spremenila napoved gospodarskih gibanj za naslednja leta. Bolj kot kdaj koli prej so potrebne naložbe in reforme, ki bi zagotovile konvergenco ter uravnoteženo, v prihodnost usmerjeno in trajnostno okrevanje gospodarstva. Naložbe v skupne prednostne naloge Unije, zlasti na področjih zelenih, digitalnih in socialnih politik, bodo izboljšale njeno odpornost in pomagale pri ustavljanju delovnih mest in trajnostne rasti ob hkratnem posodabljanju gospodarstva držav članic. Zato bi morale države članice v celoti izkoristiti možnosti predlaganega mehanizma za okrevanje in odpornost, zagotavljati učinkovito porabo javnih sredstev in ustvarjati čim ugodnejše pogoje za zasebne naložbe. Priporočilo v ta namen daje napotke državam članicam, ki oblikujejo predloge svojih načrtov za okrevanje in odpornost. V njem je orisano, kako lahko države članice uvedejo preproste in stvarne ukrepe za dodelitev radiofrekvenčnega spektra za omrežja pete generacije 5G v razmerah, ki bodo prijazne do naložb, in kako lahko omogočijo lažjo postavitev zelo visokozmogljivih žičnih in brezžičnih omrežij, npr. z odstranitvijo nepotrebnih upravnih ovir in racionalizacijo postopkov za podelitev dovoljenj. |
| --- | --- |

(2)

Pandemija je spremenila napoved gospodarskih gibanj za naslednja leta. Bolj kot kdaj koli prej so potrebne naložbe in reforme, ki bi zagotovile konvergenco ter uravnoteženo, v prihodnost usmerjeno in trajnostno okrevanje gospodarstva. Naložbe v skupne prednostne naloge Unije, zlasti na področjih zelenih, digitalnih in socialnih politik, bodo izboljšale njeno odpornost in pomagale pri ustavljanju delovnih mest in trajnostne rasti ob hkratnem posodabljanju gospodarstva držav članic. Zato bi morale države članice v celoti izkoristiti možnosti predlaganega mehanizma za okrevanje in odpornost, zagotavljati učinkovito porabo javnih sredstev in ustvarjati čim ugodnejše pogoje za zasebne naložbe. Priporočilo v ta namen daje napotke državam članicam, ki oblikujejo predloge svojih načrtov za okrevanje in odpornost. V njem je orisano, kako lahko države članice uvedejo preproste in stvarne ukrepe za dodelitev radiofrekvenčnega spektra za omrežja pete generacije 5G v razmerah, ki bodo prijazne do naložb, in kako lahko omogočijo lažjo postavitev zelo visokozmogljivih žičnih in brezžičnih omrežij, npr. z odstranitvijo nepotrebnih upravnih ovir in racionalizacijo postopkov za podelitev dovoljenj.

| (3) | V teh družbeno-gospodarskih razmerah je treba pripraviti skupen pristop Unije, „nabor orodij“, ki bo izhajal iz dobrih praks. Njegov namen je spodbuditi pravočasno postavitev zelo visokozmogljivih omrežij, tudi optičnih vlaken in brezžičnih omrežij naslednje generacije. S takim pristopom bi v okviru gospodarskega okrevanja Unije podprli nastajajoče in prihodnje digitalne procese in aplikacije ter neposredno prispevali k rasti in zaposlovanju. |
| --- | --- |

(3)

V teh družbeno-gospodarskih razmerah je treba pripraviti skupen pristop Unije, „nabor orodij“, ki bo izhajal iz dobrih praks. Njegov namen je spodbuditi pravočasno postavitev zelo visokozmogljivih omrežij, tudi optičnih vlaken in brezžičnih omrežij naslednje generacije. S takim pristopom bi v okviru gospodarskega okrevanja Unije podprli nastajajoče in prihodnje digitalne procese in aplikacije ter neposredno prispevali k rasti in zaposlovanju.

| (4) | V sklepih Sveta o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope z dne 9. junija 2020 (1) je poudarjeno, da se je v pandemiji COVID-19 pokazala potreba po hitri in vseprisotni povezljivosti. V teh razmerah so države članice pozvane, da v tesnem sodelovanju s Komisijo pripravijo nabor dobrih praks za znižanje stroškov postavitve omrežij in omogočanje lažjega uvajanja zelo visokozmogljivih infrastruktur, tudi optičnih vlaken in 5G. |
| --- | --- |

(4)

V sklepih Sveta o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope z dne 9. junija 2020 (1) je poudarjeno, da se je v pandemiji COVID-19 pokazala potreba po hitri in vseprisotni povezljivosti. V teh razmerah so države članice pozvane, da v tesnem sodelovanju s Komisijo pripravijo nabor dobrih praks za znižanje stroškov postavitve omrežij in omogočanje lažjega uvajanja zelo visokozmogljivih infrastruktur, tudi optičnih vlaken in 5G.

| (5) | Mobilna omrežja 5G bodo mobilnim uporabnikom prinesla zelo visokozmogljivo povezljivost. Ta omrežja bodo nepogrešljiva pri ustvarjanju podlage za digitalno in zeleno preobrazbo na področjih, kot so promet, energetika, proizvodnja, zdravje, kmetijstvo in mediji. Za uspeh številnih primerov uporabe za 5G je potrebna neprekinjenost storitve na obsežnih, tudi čezmejnih ozemljih. Zato je pomembno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje postavitve na svojih celotnih ozemljih, tudi na podeželskih in oddaljenih območjih, in med seboj sodelujejo pri postavitvi omrežij 5G na čezmejnih območjih. |
| --- | --- |

(5)

Mobilna omrežja 5G bodo mobilnim uporabnikom prinesla zelo visokozmogljivo povezljivost. Ta omrežja bodo nepogrešljiva pri ustvarjanju podlage za digitalno in zeleno preobrazbo na področjih, kot so promet, energetika, proizvodnja, zdravje, kmetijstvo in mediji. Za uspeh številnih primerov uporabe za 5G je potrebna neprekinjenost storitve na obsežnih, tudi čezmejnih ozemljih. Zato je pomembno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje postavitve na svojih celotnih ozemljih, tudi na podeželskih in oddaljenih območjih, in med seboj sodelujejo pri postavitvi omrežij 5G na čezmejnih območjih.

| (6) | Ukrepi v zvezi z radiofrekvenčnim spektrom, obravnavani v tem priporočilu, bi lahko pomagali pri pripravi prihodnjega posodobljenega akcijskega načrta Komisije za Evropo o omrežjih 5G in 6G, napovedanega v sporočilu Komisije z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (2). V tem posodobljenem načrtu bi bil predstavljen dosedanji napredek, obravnavane sedanje pomanjkljivosti pri postavitvi omrežij in določena nova raven ambicij za prihodnjo uvedbo omrežij 5G na evropski ravni. Tako bi zagotovili, da bo povezljivost 5G izkoristila vse svoje možnosti za pomoč pri doseganju dolgoročnejših ciljev EU za digitalno preobrazbo gospodarstva. |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi v zvezi z radiofrekvenčnim spektrom, obravnavani v tem priporočilu, bi lahko pomagali pri pripravi prihodnjega posodobljenega akcijskega načrta Komisije za Evropo o omrežjih 5G in 6G, napovedanega v sporočilu Komisije z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (2). V tem posodobljenem načrtu bi bil predstavljen dosedanji napredek, obravnavane sedanje pomanjkljivosti pri postavitvi omrežij in določena nova raven ambicij za prihodnjo uvedbo omrežij 5G na evropski ravni. Tako bi zagotovili, da bo povezljivost 5G izkoristila vse svoje možnosti za pomoč pri doseganju dolgoročnejših ciljev EU za digitalno preobrazbo gospodarstva.

| (7) | Namen Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) (direktiva o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav) je olajšati in spodbujati uvajanje elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti. Komisija je v poročilu o izvajanju direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav (4) ugotovila več problemov glede njene učinkovitosti, tudi dejstvo, da države članice ne izkoriščajo vseh možnosti neobveznih ukrepov. Zato bi bilo treba v tem priporočilu predlagati ukrepe za spodbujanje pravočasne postavitve trajnostnih zelo visokozmogljivih elektronskih komunikacijskih omrežij, tudi omrežij 5G. |
| --- | --- |

(7)

Namen Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) (direktiva o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav) je olajšati in spodbujati uvajanje elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti. Komisija je v poročilu o izvajanju direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav (4) ugotovila več problemov glede njene učinkovitosti, tudi dejstvo, da države članice ne izkoriščajo vseh možnosti neobveznih ukrepov. Zato bi bilo treba v tem priporočilu predlagati ukrepe za spodbujanje pravočasne postavitve trajnostnih zelo visokozmogljivih elektronskih komunikacijskih omrežij, tudi omrežij 5G.

| (8) | Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki jo morajo države članice prenesti v nacionalno zakonodajo in uporabljati od 21. decembra 2020, spodbuja povezljivost ter dostop vseh državljanov in podjetij Unije do zelo visokozmogljivih omrežij in njihovo uvajanje. To priporočilo naj bi prispevalo k doseganju tega cilja, zato je poudarek v njem na postavitvi zelo visokozmogljivih omrežij. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki jo morajo države članice prenesti v nacionalno zakonodajo in uporabljati od 21. decembra 2020, spodbuja povezljivost ter dostop vseh državljanov in podjetij Unije do zelo visokozmogljivih omrežij in njihovo uvajanje. To priporočilo naj bi prispevalo k doseganju tega cilja, zato je poudarek v njem na postavitvi zelo visokozmogljivih omrežij.

| (9) | Države članice bi morale sodelovati med seboj in s Komisijo, da bi lahko čim prej pripravile nabor orodij, ki bi vseboval dobre prakse pri uporabi direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav in bi, izhajajoč iz njenih minimalnih zahtev, dosegel izboljšanje na naslednjih področjih: (i) racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj v okviru širših prizadevanj za večjo učinkovitost in preglednost javnih uprav ter kot prispevek k omogočanju lažjih poslovnih dejavnosti; (ii) večja preglednost in okrepitev enotne informacijske točke; (iii) širitev pravice do dostopa do obstoječe fizične infrastrukture, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja, ter (iv) izboljšanje mehanizma reševanja sporov. Poleg tega bi morale države članice določiti ukrepe, ki bi pripomogli k zmanjšanju vpliva elektronskih komunikacijskih omrežij na okolje in zagotovitvi njihove trajnostnosti. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale sodelovati med seboj in s Komisijo, da bi lahko čim prej pripravile nabor orodij, ki bi vseboval dobre prakse pri uporabi direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav in bi, izhajajoč iz njenih minimalnih zahtev, dosegel izboljšanje na naslednjih področjih: (i) racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj v okviru širših prizadevanj za večjo učinkovitost in preglednost javnih uprav ter kot prispevek k omogočanju lažjih poslovnih dejavnosti; (ii) večja preglednost in okrepitev enotne informacijske točke; (iii) širitev pravice do dostopa do obstoječe fizične infrastrukture, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja, ter (iv) izboljšanje mehanizma reševanja sporov. Poleg tega bi morale države članice določiti ukrepe, ki bi pripomogli k zmanjšanju vpliva elektronskih komunikacijskih omrežij na okolje in zagotovitvi njihove trajnostnosti.

| (10) | Države članice morajo v skladu s členom 7 direktive o znižanju stroškov širokopasovnih povezav zagotoviti, da pristojni organi odločajo o vseh dovoljenjih za potrebna gradbena dela, tako da bi bilo mogoče elemente elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti postaviti v roku štirih mesecev, ki se lahko izjemoma podaljša v ustrezno utemeljenih primerih ali zaradi upoštevanja drugih rokov ali obveznosti iz nacionalnega prava za pravilen potek postopka. Da se prakse v Uniji ne bi razhajale, bi si morale države članice zato prizadevati za lažje spoštovanje štirimesečnega roka za podelitev ali zavrnitev podelitve vseh potrebnih dovoljenj ter skupaj ugotoviti dobre prakse za nadaljnjo racionalizacijo postopkov podelitve dovoljenja, kot so privolitev z molkom in poenostavljeni postopki podelitve dovoljenja. |
| --- | --- |

(10)

Države članice morajo v skladu s členom 7 direktive o znižanju stroškov širokopasovnih povezav zagotoviti, da pristojni organi odločajo o vseh dovoljenjih za potrebna gradbena dela, tako da bi bilo mogoče elemente elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti postaviti v roku štirih mesecev, ki se lahko izjemoma podaljša v ustrezno utemeljenih primerih ali zaradi upoštevanja drugih rokov ali obveznosti iz nacionalnega prava za pravilen potek postopka. Da se prakse v Uniji ne bi razhajale, bi si morale države članice zato prizadevati za lažje spoštovanje štirimesečnega roka za podelitev ali zavrnitev podelitve vseh potrebnih dovoljenj ter skupaj ugotoviti dobre prakse za nadaljnjo racionalizacijo postopkov podelitve dovoljenja, kot so privolitev z molkom in poenostavljeni postopki podelitve dovoljenja.

| (11) | Države članice so za nekatere vrste postavitve omrežja uvedle poenostavljene postopke podelitve dovoljenja ter tako občutno zmanjšale upravno breme za operaterje in nacionalne uprave. Države članice bi morale razmisliti o uporabi poenostavljenih postopkov za podelitev dovoljenja ali izjem glede dovoljenja, ki presegajo obseg člena 57 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah, ter opredeliti scenarije postavitve omrežja, v katerih bi bili taki poenostavljeni postopki ali izjeme koristni (npr. začasna postavitev, potrebna za neprekinjeno izvajanje elektronskih komunikacijskih storitev, ali enostavne nadgradnje obstoječih omrežij vključno z nadgradnjo obstoječih mobilnih postaj na omrežje 5G). |
| --- | --- |

(11)

Države članice so za nekatere vrste postavitve omrežja uvedle poenostavljene postopke podelitve dovoljenja ter tako občutno zmanjšale upravno breme za operaterje in nacionalne uprave. Države članice bi morale razmisliti o uporabi poenostavljenih postopkov za podelitev dovoljenja ali izjem glede dovoljenja, ki presegajo obseg člena 57 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah, ter opredeliti scenarije postavitve omrežja, v katerih bi bili taki poenostavljeni postopki ali izjeme koristni (npr. začasna postavitev, potrebna za neprekinjeno izvajanje elektronskih komunikacijskih storitev, ali enostavne nadgradnje obstoječih omrežij vključno z nadgradnjo obstoječih mobilnih postaj na omrežje 5G).

| (12) | Za zmanjšanje upravnega bremena in racionalizacijo postopkov podelitve dovoljenja bi bilo treba omogočati lažjo uporabo elektronskih postopkov ter okrepiti vlogo enotne informacijske točke. Države članice bi morale v ta namen razmisliti o tem, kako bi lahko enotna informacijska točka postala učinkovita enotna vstopna točka za vložitev elektronskih vlog za dovoljenja na vseh upravnih ravneh. |
| --- | --- |

(12)

Za zmanjšanje upravnega bremena in racionalizacijo postopkov podelitve dovoljenja bi bilo treba omogočati lažjo uporabo elektronskih postopkov ter okrepiti vlogo enotne informacijske točke. Države članice bi morale v ta namen razmisliti o tem, kako bi lahko enotna informacijska točka postala učinkovita enotna vstopna točka za vložitev elektronskih vlog za dovoljenja na vseh upravnih ravneh.

| (13) | Kot nadaljnji korak bi znatno dodano vrednost prinesel celostni pristop k izdaji dovoljenj, za katerega bi bila pristojna enotna informacijska točka. To bi lahko delovalo kot docela usklajen postopek, kadar je vanj vključenih več pristojnih organov. Države članice bi morale zato preučiti možnost, da dajo enotni informacijski točki dejavno vlogo pri usklajevanju in spremljanju postopkov podelitve dovoljenja s strani različnih pristojnih organov, in da zagotovijo ustrezno izmenjavo zadevnih podatkov. |
| --- | --- |

(13)

Kot nadaljnji korak bi znatno dodano vrednost prinesel celostni pristop k izdaji dovoljenj, za katerega bi bila pristojna enotna informacijska točka. To bi lahko delovalo kot docela usklajen postopek, kadar je vanj vključenih več pristojnih organov. Države članice bi morale zato preučiti možnost, da dajo enotni informacijski točki dejavno vlogo pri usklajevanju in spremljanju postopkov podelitve dovoljenja s strani različnih pristojnih organov, in da zagotovijo ustrezno izmenjavo zadevnih podatkov.

| (14) | Da ne bi prihajalo do neželenih zamud, bi bilo treba postopke za dovoljenja in pravico do poti, tudi vzdolž komunikacijskih poti (npr. ceste, železniške proge), v skladu s členom 43 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah izvajati vzporedno. Države članice bi morale preučiti možnost čim hitrejše podelitve pravic do poti, skrajni rok za izdajo dovoljenja pa bi moral biti štiri mesece, tako da bi bil ta postopek v skladu z določbami člena 7(3) direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav. |
| --- | --- |

(14)

Da ne bi prihajalo do neželenih zamud, bi bilo treba postopke za dovoljenja in pravico do poti, tudi vzdolž komunikacijskih poti (npr. ceste, železniške proge), v skladu s členom 43 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah izvajati vzporedno. Države članice bi morale preučiti možnost čim hitrejše podelitve pravic do poti, skrajni rok za izdajo dovoljenja pa bi moral biti štiri mesece, tako da bi bil ta postopek v skladu z določbami člena 7(3) direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav.

| (15) | Glede na vse večje število dovoljenj za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij in njihovo pretežno lokalno naravo se lahko pristojbine za gradbena dela med državami članicami in znotraj njih močno razlikujejo. Pomenijo lahko znaten del stroškov postavitve, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih, kjer so stroški postavitve na uporabnika najvišji. Zato bi bilo zelo koristno, če bi si države članice izmenjale mnenja in se dogovorile o tem, kako ohraniti stroške podelitve dovoljenja na ravni, ki ne bi odvračala od naložb, in pri tem upoštevale, da je pogosto potrebnih veliko različnih dovoljenj. |
| --- | --- |

(15)

Glede na vse večje število dovoljenj za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij in njihovo pretežno lokalno naravo se lahko pristojbine za gradbena dela med državami članicami in znotraj njih močno razlikujejo. Pomenijo lahko znaten del stroškov postavitve, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih, kjer so stroški postavitve na uporabnika najvišji. Zato bi bilo zelo koristno, če bi si države članice izmenjale mnenja in se dogovorile o tem, kako ohraniti stroške podelitve dovoljenja na ravni, ki ne bi odvračala od naložb, in pri tem upoštevale, da je pogosto potrebnih veliko različnih dovoljenj.

| (16) | Brez dostopa do izčrpnih, točnih in aktualnih informacij ni mogoče zagotoviti učinkovitega izkoriščanja obstoječe fizične infrastrukture in ustreznega usklajevanja gradbenih del. V tem pogledu je bistvena vloga enotne informacijske točke. Boljša preglednost obstoječe infrastrukture in načrtovanih gradbenih del je ključni predhodni korak za omogočanje dostopa do obstoječe infrastrukture in boljšega usklajevanja gradbenih del, vse to pa dodatno koristi okolju in posameznikom. Zato bi bilo treba države članice spodbujati k razmisleku o tem, da bi dale enotni informacijski točki na razpolago vse informacije o fizični infrastrukturi, ki so na voljo na določenem področju, iz različnih virov in ji pomagale pri zagotavljanju georeferenciranih podatkov. |
| --- | --- |

(16)

Brez dostopa do izčrpnih, točnih in aktualnih informacij ni mogoče zagotoviti učinkovitega izkoriščanja obstoječe fizične infrastrukture in ustreznega usklajevanja gradbenih del. V tem pogledu je bistvena vloga enotne informacijske točke. Boljša preglednost obstoječe infrastrukture in načrtovanih gradbenih del je ključni predhodni korak za omogočanje dostopa do obstoječe infrastrukture in boljšega usklajevanja gradbenih del, vse to pa dodatno koristi okolju in posameznikom. Zato bi bilo treba države članice spodbujati k razmisleku o tem, da bi dale enotni informacijski točki na razpolago vse informacije o fizični infrastrukturi, ki so na voljo na določenem področju, iz različnih virov in ji pomagale pri zagotavljanju georeferenciranih podatkov.

| (17) | Spodbujati bi jih bilo treba, da preučijo možnosti za boljšo preglednost glede obstoječe fizične infrastrukture s povečanjem količine in kakovosti informacij, ki so na voljo preko enotne informacijske točke. Sem spadajo tudi informacije, ki si jih na zahtevo dvostransko dajejo operaterji v skladu s členom 4(2) in 4(4) direktive o znižanju stroškov širokopasovnih povezav, ali informacije v zvezi s fizično infrastrukturo, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja. |
| --- | --- |

(17)

Spodbujati bi jih bilo treba, da preučijo možnosti za boljšo preglednost glede obstoječe fizične infrastrukture s povečanjem količine in kakovosti informacij, ki so na voljo preko enotne informacijske točke. Sem spadajo tudi informacije, ki si jih na zahtevo dvostransko dajejo operaterji v skladu s členom 4(2) in 4(4) direktive o znižanju stroškov širokopasovnih povezav, ali informacije v zvezi s fizično infrastrukturo, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja.

| (18) | Poleg zahtev iz direktive o znižanju stroškov širokopasovnih povezav o dostopu do obstoječe fizične infrastrukture je mogoče uvedbo zelo visokozmogljivih omrežij še olajšati tako, da se operaterjem omogoči dostop do zadevne fizične infrastrukture, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja, pod pogoji, podobnimi tistim iz člena 3 navedene direktive. V tako fizično infrastrukturo bi spadale med drugim zgradbe, zlasti strehe, in cestna oprema, kot so ulične svetilke, prometni znaki, semaforji, panoji, postajališča za avtobuse in tramvaje ter postaje podzemne železnice. |
| --- | --- |

(18)

Poleg zahtev iz direktive o znižanju stroškov širokopasovnih povezav o dostopu do obstoječe fizične infrastrukture je mogoče uvedbo zelo visokozmogljivih omrežij še olajšati tako, da se operaterjem omogoči dostop do zadevne fizične infrastrukture, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja, pod pogoji, podobnimi tistim iz člena 3 navedene direktive. V tako fizično infrastrukturo bi spadale med drugim zgradbe, zlasti strehe, in cestna oprema, kot so ulične svetilke, prometni znaki, semaforji, panoji, postajališča za avtobuse in tramvaje ter postaje podzemne železnice.

| (19) | Direktiva o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav določa možnost postopkov reševanja sporov v primeru neuspešnih pogajanj o dostopu do infrastrukture. Države članice bi si morale še bolj prizadevati, da skupaj ugotovijo dobre prakse za uspešne in učinkovite mehanizme reševanja sporov in dobro delovanje organov za reševanje sporov po vsej Uniji. Za boljšo preglednost bi moralo biti med temi praksami tudi pravočasno objavljanje odločitev organov za reševanje sporov. |
| --- | --- |

(19)

Direktiva o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav določa možnost postopkov reševanja sporov v primeru neuspešnih pogajanj o dostopu do infrastrukture. Države članice bi si morale še bolj prizadevati, da skupaj ugotovijo dobre prakse za uspešne in učinkovite mehanizme reševanja sporov in dobro delovanje organov za reševanje sporov po vsej Uniji. Za boljšo preglednost bi moralo biti med temi praksami tudi pravočasno objavljanje odločitev organov za reševanje sporov.

| (20) | Okoljski odtis sektorja elektronskih komunikacij je vse večji in bistvenega pomena je razmisliti o vseh možnih sredstvih za zajezitev tega gibanja. Npr. spodbude za postavitev omrežij z zmanjšanim ogljičnim odtisom lahko prispevajo k trajnostnosti sektorja, blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Države članice bi morale v tesnem sodelovanju s Komisijo ugotavljati in spodbujati take pobude, med drugim lahko s skrajšanimi postopki podelitve dovoljenja ali nižjimi pristojbinami za dovoljenje in dostop za omrežja, ki izpolnjujejo določena okoljska merila. |
| --- | --- |

(20)

Okoljski odtis sektorja elektronskih komunikacij je vse večji in bistvenega pomena je razmisliti o vseh možnih sredstvih za zajezitev tega gibanja. Npr. spodbude za postavitev omrežij z zmanjšanim ogljičnim odtisom lahko prispevajo k trajnostnosti sektorja, blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Države članice bi morale v tesnem sodelovanju s Komisijo ugotavljati in spodbujati take pobude, med drugim lahko s skrajšanimi postopki podelitve dovoljenja ali nižjimi pristojbinami za dovoljenje in dostop za omrežja, ki izpolnjujejo določena okoljska merila.

| (21) | Da ne bi prihajalo do nepotrebnih zamud v postopkih odobritve spektra in namestitve brezžičnih komunikacijskih omrežij, bi si morale države članice izmenjevati dobre prakse glede upoštevanja okoljske presoje, kadar je potrebna, še posebej, kadar uradni organi pripravljajo okvir za prihodnja soglasja za izvedbo projektov, vendar ob polnem upoštevanju zakonodaje Unije, zlasti Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) (direktiva o strateški presoji vplivov na okolje), Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) (direktiva o presoji vplivov na okolje) in Direktive Sveta 92/43/EGS (8) (direktiva o habitatih). Okoljsko presojo bi bilo treba opraviti v fazi, v kateri je mogoče ugotoviti in presoditi vplive na okolje. |
| --- | --- |

(21)

Da ne bi prihajalo do nepotrebnih zamud v postopkih odobritve spektra in namestitve brezžičnih komunikacijskih omrežij, bi si morale države članice izmenjevati dobre prakse glede upoštevanja okoljske presoje, kadar je potrebna, še posebej, kadar uradni organi pripravljajo okvir za prihodnja soglasja za izvedbo projektov, vendar ob polnem upoštevanju zakonodaje Unije, zlasti Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) (direktiva o strateški presoji vplivov na okolje), Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) (direktiva o presoji vplivov na okolje) in Direktive Sveta 92/43/EGS (8) (direktiva o habitatih). Okoljsko presojo bi bilo treba opraviti v fazi, v kateri je mogoče ugotoviti in presoditi vplive na okolje.

| (22) | Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah določa konec leta 2020 kot skupni rok, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pasu med 3,4 in 3,8 GHz in vsaj 1 GHz pionirskega frekvenčnega pasu med 24,25 in 27,5 GHz za omrežje 5G. Poleg tega Sklep (EU) 2017/899 Evropskega parlamenta in Sveta (9) določa 30. junij 2020 kot skupni rok, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pionirskega frekvenčnega pasu 700 MHz za omrežje 5G. Države članice bi morale zagotoviti, da bo upravljanje radiofrekvenčnega spektra spodbujalo visokokakovostno povezljivost za podjetja in družbo s čezmejno razsežnostjo ter digitalizacijo industrije in tako koristilo gospodarstvu in družbi kot celoti, tudi v smislu dostopnosti, enakih možnosti in vključevanja. Ta cilj bi bilo laže doseči ob pravočasni izmenjavi mnenj in dobrih praks pred postopkom medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga določa Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah, in med njim. |
| --- | --- |

(22)

Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah določa konec leta 2020 kot skupni rok, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pasu med 3,4 in 3,8 GHz in vsaj 1 GHz pionirskega frekvenčnega pasu med 24,25 in 27,5 GHz za omrežje 5G. Poleg tega Sklep (EU) 2017/899 Evropskega parlamenta in Sveta (9) določa 30. junij 2020 kot skupni rok, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pionirskega frekvenčnega pasu 700 MHz za omrežje 5G. Države članice bi morale zagotoviti, da bo upravljanje radiofrekvenčnega spektra spodbujalo visokokakovostno povezljivost za podjetja in družbo s čezmejno razsežnostjo ter digitalizacijo industrije in tako koristilo gospodarstvu in družbi kot celoti, tudi v smislu dostopnosti, enakih možnosti in vključevanja. Ta cilj bi bilo laže doseči ob pravočasni izmenjavi mnenj in dobrih praks pred postopkom medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga določa Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah, in med njim.

| (23) | Za zagotovitev hitre in varne postavitve omrežij 5G in uvedbe inovativnih storitev od leta 2020 v skladu z akcijskim načrtom za 5G (10) ter ob upoštevanju nabora orodij v skladu s priporočilom Komisije o kibernetski varnosti omrežij 5G (11) bi morale države članice preprečevati ali karseda skrajšati zamude pri dovoljevanju uporabe pionirskih frekvenčnih pasov 5G zaradi krize v zvezi s COVID-19. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev hitre in varne postavitve omrežij 5G in uvedbe inovativnih storitev od leta 2020 v skladu z akcijskim načrtom za 5G (10) ter ob upoštevanju nabora orodij v skladu s priporočilom Komisije o kibernetski varnosti omrežij 5G (11) bi morale države članice preprečevati ali karseda skrajšati zamude pri dovoljevanju uporabe pionirskih frekvenčnih pasov 5G zaradi krize v zvezi s COVID-19.

| (24) | Glede na pomen varne in odporne infrastrukture 5G za okrevanje in gospodarsko rast bi morali postopki podeljevanja dovoljenj za uporabo radiofrekvenčnega spektra, kjer je primerno, podpirati naložbe v infrastrukturo s finančnim razbremenjevanjem uporabnikov radiofrekvenčnega spektra, zlasti operaterjev, v skladu s pravili o državni pomoči. V razmerah krize zaradi COVID-19 je to še pomembneje. Države članice bi bilo treba zato spodbujati, da določijo pravila za radiofrekvenčni spekter, katerih cilj bi bil uporaba naložbam prijazne metodologije za oblikovanje cen radiofrekvenčnega spektra. Med takimi praksami so lahko, če je primerno, spodbude za zagotavljanje visokokakovostne brezžične pokritosti za zagotovitev široko dostopnih storitev, tudi čezmejno. |
| --- | --- |

(24)

Glede na pomen varne in odporne infrastrukture 5G za okrevanje in gospodarsko rast bi morali postopki podeljevanja dovoljenj za uporabo radiofrekvenčnega spektra, kjer je primerno, podpirati naložbe v infrastrukturo s finančnim razbremenjevanjem uporabnikov radiofrekvenčnega spektra, zlasti operaterjev, v skladu s pravili o državni pomoči. V razmerah krize zaradi COVID-19 je to še pomembneje. Države članice bi bilo treba zato spodbujati, da določijo pravila za radiofrekvenčni spekter, katerih cilj bi bil uporaba naložbam prijazne metodologije za oblikovanje cen radiofrekvenčnega spektra. Med takimi praksami so lahko, če je primerno, spodbude za zagotavljanje visokokakovostne brezžične pokritosti za zagotovitev široko dostopnih storitev, tudi čezmejno.

| (25) | Da ne bi prihajalo do pomanjkanja radiofrekvenčnega spektra, ki bi povzročal višje ponudbe na dražbah spektra, so med dobrimi praksami lahko ukrepi, s katerimi se radiofrekvenčni spekter v pionirskih frekvenčnih pasovih 5G, kolikor je mogoče, ne rezervira za namene javne varnosti in obrambe, ali ukrepi, s katerimi se radiofrekvenčni spekter, harmoniziran na ravni EU, tako glede obsega spektra kot tudi glede izbire določenega radiofrekvenčnega pasu rezervira za elektronske komunikacijske storitve za zasebne uporabnike radiofrekvenčnega spektra samo, če je to ustrezno utemeljeno. |
| --- | --- |

(25)

Da ne bi prihajalo do pomanjkanja radiofrekvenčnega spektra, ki bi povzročal višje ponudbe na dražbah spektra, so med dobrimi praksami lahko ukrepi, s katerimi se radiofrekvenčni spekter v pionirskih frekvenčnih pasovih 5G, kolikor je mogoče, ne rezervira za namene javne varnosti in obrambe, ali ukrepi, s katerimi se radiofrekvenčni spekter, harmoniziran na ravni EU, tako glede obsega spektra kot tudi glede izbire določenega radiofrekvenčnega pasu rezervira za elektronske komunikacijske storitve za zasebne uporabnike radiofrekvenčnega spektra samo, če je to ustrezno utemeljeno.

| (26) | Za omrežja 5G je potrebna precej gostejša postavitev celic v višjih frekvenčnih pasovih kot pri tehnologijah prejšnjih generacij. S pasivno in aktivno souporabo infrastrukture ter skupno uvedbo brezžične infrastrukture je mogoče znižati stroške take postavitve (vključno s prirastnimi stroški), zlasti pri uporabi frekvenčnih pasov med 3,4 in 3,8 GHz ter med 24,25 in 27,5 GHz, in jo tako pospešiti, podpirati povečanje omrežne pokritosti ter omogočiti uspešnejšo in učinkovitejšo uporabo radiofrekvenčnega spektra v korist potrošnikov. Zato bi ju morali pristojni organi pozitivno upoštevati, zlasti na območjih z omejenim gospodarskim donosom. |
| --- | --- |

(26)

Za omrežja 5G je potrebna precej gostejša postavitev celic v višjih frekvenčnih pasovih kot pri tehnologijah prejšnjih generacij. S pasivno in aktivno souporabo infrastrukture ter skupno uvedbo brezžične infrastrukture je mogoče znižati stroške take postavitve (vključno s prirastnimi stroški), zlasti pri uporabi frekvenčnih pasov med 3,4 in 3,8 GHz ter med 24,25 in 27,5 GHz, in jo tako pospešiti, podpirati povečanje omrežne pokritosti ter omogočiti uspešnejšo in učinkovitejšo uporabo radiofrekvenčnega spektra v korist potrošnikov. Zato bi ju morali pristojni organi pozitivno upoštevati, zlasti na območjih z omejenim gospodarskim donosom.

| (27) | Za postavitev gostih brezžičnih omrežij 5G bi bile koristne tudi prožne odobritvene ureditve, ki bi spodbujale naložbe v brezžična omrežja in zagotavljale učinkovito uporabo radiofrekvenčnega spektra. Visokofrekvenčni pasovi nad 24 GHz („frekvenčni pasovi milimetrskih valov“), kot je radiofrekvenčni pas med 24,25 in 27,5 GHz, nudijo velik obseg radiofrekvenčnega spektra z geografsko omejenimi lastnostmi širjenja. Čeprav naj bi države članice za podeljevanje pravic do uporabe radiofrekvenčnih pasov, ki jih primanjkuje, načeloma uporabljale konkurenčne izbirne postopke, kot so dražbe, bi lahko taki postopki v nekaterih primerih omejevali možnosti za naložbe v gosta brezžična omrežja 5G ter prožnost in iz nje izhajajočo učinkovitost uporabe radiofrekvenčnega spektra. Za dobro prakso bi bilo mogoče šteti posamično odobritev harmoniziranih frekvenčnih pasov milimetrskih valov po skrajšanem upravnem postopku, ki bo odprt, objektiven, sorazmeren, nediskriminatoren in bo upošteval merila in postopke za preglednost. |
| --- | --- |

(27)

Za postavitev gostih brezžičnih omrežij 5G bi bile koristne tudi prožne odobritvene ureditve, ki bi spodbujale naložbe v brezžična omrežja in zagotavljale učinkovito uporabo radiofrekvenčnega spektra. Visokofrekvenčni pasovi nad 24 GHz („frekvenčni pasovi milimetrskih valov“), kot je radiofrekvenčni pas med 24,25 in 27,5 GHz, nudijo velik obseg radiofrekvenčnega spektra z geografsko omejenimi lastnostmi širjenja. Čeprav naj bi države članice za podeljevanje pravic do uporabe radiofrekvenčnih pasov, ki jih primanjkuje, načeloma uporabljale konkurenčne izbirne postopke, kot so dražbe, bi lahko taki postopki v nekaterih primerih omejevali možnosti za naložbe v gosta brezžična omrežja 5G ter prožnost in iz nje izhajajočo učinkovitost uporabe radiofrekvenčnega spektra. Za dobro prakso bi bilo mogoče šteti posamično odobritev harmoniziranih frekvenčnih pasov milimetrskih valov po skrajšanem upravnem postopku, ki bo odprt, objektiven, sorazmeren, nediskriminatoren in bo upošteval merila in postopke za preglednost.

| (28) | Da ne bi prihajalo do razhajanja v rešitvah pri podeljevanju pravic do uporabe radiofrekvenčnega spektra za opravljanje čezmejnih brezžičnih storitev, bi se morale države članice bolje uskladiti pri dodeljevanju radiofrekvenčnega spektra in tako ustvariti ugodne pogoje za brezžično povezljivost, ki bo podpirala industrijsko preobrazbo in digitalno suverenost Unije na podlagi prožnih, večstoritvenih zmogljivosti infrastrukture 5G. Usklajeno dodeljevanje radiofrekvenčnega spektra je še posebej pomembno za izpolnitev zahtev glede povezljivosti v novih primerih uporabe, ki prispevajo k digitalizaciji delovanja cestne in železniške mobilnosti, prometa in industrijske proizvodnje. Ti pogoji se nanašajo predvsem na kakovost storitve, izraženo kot zmogljivost, pretok, latenca, zanesljivost ter varnost in odpornost omrežja. |
| --- | --- |

(28)

Da ne bi prihajalo do razhajanja v rešitvah pri podeljevanju pravic do uporabe radiofrekvenčnega spektra za opravljanje čezmejnih brezžičnih storitev, bi se morale države članice bolje uskladiti pri dodeljevanju radiofrekvenčnega spektra in tako ustvariti ugodne pogoje za brezžično povezljivost, ki bo podpirala industrijsko preobrazbo in digitalno suverenost Unije na podlagi prožnih, večstoritvenih zmogljivosti infrastrukture 5G. Usklajeno dodeljevanje radiofrekvenčnega spektra je še posebej pomembno za izpolnitev zahtev glede povezljivosti v novih primerih uporabe, ki prispevajo k digitalizaciji delovanja cestne in železniške mobilnosti, prometa in industrijske proizvodnje. Ti pogoji se nanašajo predvsem na kakovost storitve, izraženo kot zmogljivost, pretok, latenca, zanesljivost ter varnost in odpornost omrežja.

| (29) | V ta namen bi morale države članice prispevati k naboru dobrih praks za večje primere inovacij v industrijskih sektorjih s čezmejno razsežnostjo, kot so cestni ali železniški prevoz (vključno s čezmejnimi koridorji za sodelovalno, povezano in avtomatizirano mobilnost) in pametne tovarne, ter se o njem dogovoriti v tesnem sodelovanju s Komisijo in ob podpori skupine za politiko radijskega spektra. Pri takih praksah bi lahko s pridom izkoristile rezultate pilotnih projektov, ki jih je financirala EU, in poskusnih projektov v vertikalnih sektorjih, vključno s čezmejnimi koridorji za 5G. Take prakse bi morale ugotoviti, katera skupna frekvenčna območja, odobritvene ureditve in pogoji za operaterje so pomembni za opravljanje posebnih (sektorskih) brezžičnih storitev. Skupne odobritvene ureditve bi lahko ponudile rešitve za posamično odobritev operaterjev in zainteresiranih strani iz industrije, vključno s souporabo radiofrekvenčnega spektra. Skupni odobritveni pogoji bi lahko dali rešitve za uvedbo, kakovost storitve, souporabo radiofrekvenčnega spektra, soobstoj brezžičnih sistemov, kopičenje spektra, kibernetsko varnost, sporazume na podlagi pogajanj med mobilnimi operaterji in zainteresiranimi stranmi iz industrije ter za ukrepe za zaščito bistvenih komunikacij za zračni prevoz. Glede tega bi morala skupina za politiko radijskega spektra pomagati Komisiji pri ugotavljanju, ali obstaja potreba, da bi Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav pooblastili za pripravo harmoniziranih tehničnih pogojev za uporabo radiofrekvenčnega spektra. |
| --- | --- |

(29)

V ta namen bi morale države članice prispevati k naboru dobrih praks za večje primere inovacij v industrijskih sektorjih s čezmejno razsežnostjo, kot so cestni ali železniški prevoz (vključno s čezmejnimi koridorji za sodelovalno, povezano in avtomatizirano mobilnost) in pametne tovarne, ter se o njem dogovoriti v tesnem sodelovanju s Komisijo in ob podpori skupine za politiko radijskega spektra. Pri takih praksah bi lahko s pridom izkoristile rezultate pilotnih projektov, ki jih je financirala EU, in poskusnih projektov v vertikalnih sektorjih, vključno s čezmejnimi koridorji za 5G. Take prakse bi morale ugotoviti, katera skupna frekvenčna območja, odobritvene ureditve in pogoji za operaterje so pomembni za opravljanje posebnih (sektorskih) brezžičnih storitev. Skupne odobritvene ureditve bi lahko ponudile rešitve za posamično odobritev operaterjev in zainteresiranih strani iz industrije, vključno s souporabo radiofrekvenčnega spektra. Skupni odobritveni pogoji bi lahko dali rešitve za uvedbo, kakovost storitve, souporabo radiofrekvenčnega spektra, soobstoj brezžičnih sistemov, kopičenje spektra, kibernetsko varnost, sporazume na podlagi pogajanj med mobilnimi operaterji in zainteresiranimi stranmi iz industrije ter za ukrepe za zaščito bistvenih komunikacij za zračni prevoz. Glede tega bi morala skupina za politiko radijskega spektra pomagati Komisiji pri ugotavljanju, ali obstaja potreba, da bi Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav pooblastili za pripravo harmoniziranih tehničnih pogojev za uporabo radiofrekvenčnega spektra.

| (30) | Države članice bi morale pri izvajanju nabora dobrih praks, ki so ga pripravile v sodelovanju s Komisijo, uskladiti postopek odobritve spektra, zlasti pa izkoristiti skupni postopek odobritve v skladu s členom 37 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah. Tak postopek lahko vključuje dodelitev skupnega posebnega frekvenčnega območja pod skupnimi pogoji za odobritev. |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi morale pri izvajanju nabora dobrih praks, ki so ga pripravile v sodelovanju s Komisijo, uskladiti postopek odobritve spektra, zlasti pa izkoristiti skupni postopek odobritve v skladu s členom 37 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah. Tak postopek lahko vključuje dodelitev skupnega posebnega frekvenčnega območja pod skupnimi pogoji za odobritev.

| (31) | Pri uvedbi nabora orodij bi bili koristni jasen postopek, ustrezno spremljanje, večja preglednost in dialog na nacionalni ravni in ravni Unije. |
| --- | --- |

(31)

Pri uvedbi nabora orodij bi bili koristni jasen postopek, ustrezno spremljanje, večja preglednost in dialog na nacionalni ravni in ravni Unije.

| (32) | Države članice bi morale sodelovati in pripraviti nabor orodij v tesnem sodelovanju s Komisijo. Kadar je primerno, bi bilo potrebno tesno sodelovanje skupine za politiko radijskega spektra, Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, nacionalnih regulativnih organov, mreže kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave, organov za reševanje sporov ter pristojnih organov, zadolženih za funkcije enotne informacijske točke. |
| --- | --- |

(32)

Države članice bi morale sodelovati in pripraviti nabor orodij v tesnem sodelovanju s Komisijo. Kadar je primerno, bi bilo potrebno tesno sodelovanje skupine za politiko radijskega spektra, Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, nacionalnih regulativnih organov, mreže kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave, organov za reševanje sporov ter pristojnih organov, zadolženih za funkcije enotne informacijske točke.

| (33) | To priporočilo ne posega v uporabo konkurenčnega prava in pravil o državni pomoči – |
| --- | --- |

(33)

To priporočilo ne posega v uporabo konkurenčnega prava in pravil o državni pomoči –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

1.   NAMEN IN OPREDELITVE POJMOV

| 1. | V tem priporočilu so napotki za oblikovanje dobrih praks, imenovanih „nabor orodij“, za spodbujanje povezljivosti v podporo gospodarskemu okrevanju po krizi zaradi COVID-19 s poudarkom na treh področjih, katerih cilj je zlasti:






  (a) | znižanje stroškov in povečanje hitrosti postavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij, zlasti zelo visokozmogljivih omrežij, z racionalizacijo postopkov podeljevanja dovoljenj za gradbena dela, izboljšanjem preglednosti in okrepitvijo zmogljivosti enotnih informacijskih točk, ustanovljenih z direktivo o znižanju stroškov širokopasovnih povezav, razširitvijo pravic do dostopa do obstoječe fizične infrastrukture, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja, ter določitvijo ukrepov, s pomočjo katerih bi bilo mogoče zmanjšati vpliv elektronskih komunikacijskih omrežij na okolje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

znižanje stroškov in povečanje hitrosti postavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij, zlasti zelo visokozmogljivih omrežij, z racionalizacijo postopkov podeljevanja dovoljenj za gradbena dela, izboljšanjem preglednosti in okrepitvijo zmogljivosti enotnih informacijskih točk, ustanovljenih z direktivo o znižanju stroškov širokopasovnih povezav, razširitvijo pravic do dostopa do obstoječe fizične infrastrukture, ki je pod nadzorom organov javnega sektorja, ter določitvijo ukrepov, s pomočjo katerih bi bilo mogoče zmanjšati vpliv elektronskih komunikacijskih omrežij na okolje;

| (b) | če je primerno, zagotoviti pravočasen in naložbam prijazen dostop do radiofrekvenčnega spektra 5G z naložbam prijaznimi spodbudami za uporabo radiofrekvenčnega spektra ter pravočasnimi postopki za dodelitev radiofrekvenčnega spektra za pionirske frekvenčne pasove 5G; |
| --- | --- |

(b)

če je primerno, zagotoviti pravočasen in naložbam prijazen dostop do radiofrekvenčnega spektra 5G z naložbam prijaznimi spodbudami za uporabo radiofrekvenčnega spektra ter pravočasnimi postopki za dodelitev radiofrekvenčnega spektra za pionirske frekvenčne pasove 5G;

| (c) | vzpostavitev zanesljivejšega postopka usklajevanja pri dodeljevanju radiofrekvenčnega spektra, ki bi omogočil tudi lažje čezmejno opravljanje inovativnih storitev 5G. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev zanesljivejšega postopka usklajevanja pri dodeljevanju radiofrekvenčnega spektra, ki bi omogočil tudi lažje čezmejno opravljanje inovativnih storitev 5G.

| 2. | V tem priporočilu se uporabljajo opredelitve pojmov iz direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav in Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah. |
| --- | --- |

2.

2.   POSTOPEK PRIPRAVE NABORA ORODIJ

| 3. | Države članice bi morale sodelovati in v tesnem sodelovanju s Komisijo pripraviti nabor orodij na področjih iz oddelkov 3, 4 in 5 tega priporočila. Po potrebi bi morali sodelovati:






  (a) | Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, nacionalni regulativni organi, mreža kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave ter pristojni organi, zadolženi za funkcije enotne informacijske točke, glede področij, določenih v oddelku 3; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, nacionalni regulativni organi, mreža kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave ter pristojni organi, zadolženi za funkcije enotne informacijske točke, glede področij, določenih v oddelku 3;

| (b) | skupina za politiko radijskega spektra in pristojni nacionalni regulativni organi glede področij iz oddelkov 4 in 5. |
| --- | --- |

(b)

skupina za politiko radijskega spektra in pristojni nacionalni regulativni organi glede področij iz oddelkov 4 in 5.

| 4. | Države članice bi morale do 20. decembra 2020 določiti ter si med seboj in Komisiji posredovati dobre prakse v skladu z oddelkoma 3 in 4. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Države članice bi se morale o naboru orodij sporazumeti do 30. marca 2021 v tesnem sodelovanju s Komisijo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izvajati bi ga morale začeti čim prej v tesnem sodelovanju z drugimi državami članicami, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Za zagotovitev preglednosti in lažjo izmenjavo dobrih praks med državami članicami bi bilo treba nabor orodij in z njim povezane informacije, ki so bile posredovane, objaviti na spletnem mestu Evropa in preko enotnih informacijskih točk. |
| --- | --- |

7.

3.   OKREPLJENO SODELOVANJE NA RAVNI UNIJE PRI ZNIŽEVANJU STROŠKOV IN VEČJI HITROSTI POSTAVLJANJA ZELO VISOKOZMOGLJIVIH OMREŽIJ

Racionalizacija postopkov podelitve dovoljenja

| 8. | Države članice bi morale pripraviti dobre prakse za nadaljnjo racionalizacijo postopkov podelitve dovoljenja, ki presegajo direktivo o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav, kot je opredeljeno v členu 1 Direktive, in za lažje izpolnjevanje roka in drugih pogojev iz člena 7(3) Direktive, ter se sporazumeti o njih. Države članice bi morale preučiti zlasti, kako bi lahko:






  (a) | lažje upoštevale najdaljši rok 4 mesecev za podelitev ali zavrnitev dovoljenja. Za večjo pravno varnost in manjše upravno breme bi morale države članice, če v obdobju štirih mesecev ni bila sprejeta izrecna odločitev, razmisliti o privolitvi v izdajo dovoljenja z molkom; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

lažje upoštevale najdaljši rok 4 mesecev za podelitev ali zavrnitev dovoljenja. Za večjo pravno varnost in manjše upravno breme bi morale države članice, če v obdobju štirih mesecev ni bila sprejeta izrecna odločitev, razmisliti o privolitvi v izdajo dovoljenja z molkom;

| (b) | poenostavile in racionalizirale postopke izdaje dovoljenja, tudi z uvedbo skrajšanih postopkov za podelitev dovoljenja in/ali, če je ustrezno, izjem glede dovoljenja, ter opredelitvijo vrste postavitev omrežja, pri kateri bi bilo to lahko koristno; |
| --- | --- |

(b)

poenostavile in racionalizirale postopke izdaje dovoljenja, tudi z uvedbo skrajšanih postopkov za podelitev dovoljenja in/ali, če je ustrezno, izjem glede dovoljenja, ter opredelitvijo vrste postavitev omrežja, pri kateri bi bilo to lahko koristno;

| (c) | operaterjem dale pravico, da vloge za vsa potrebna dovoljenja za gradbena dela za postavitev elementov zelo visokozmogljivih omrežij vložijo po elektronski poti preko enotne informacijske točke; |
| --- | --- |

(c)

operaterjem dale pravico, da vloge za vsa potrebna dovoljenja za gradbena dela za postavitev elementov zelo visokozmogljivih omrežij vložijo po elektronski poti preko enotne informacijske točke;

| (d) | vzpostavile enotno informacijsko točko kot enotno vstopno točko za vložitev vlog za taka gradbena dela. V ta namen bi bilo mogoče zahtevati, da bi imela enotna informacijska točka dejavno vlogo pri usklajevanju in spremljanju postopkov izdaje dovoljenja na vseh upravnih ravneh. Zahtevati bi bilo mogoče tudi, da omogoča lažjo izmenjavo informacij o napredku teh postopkov med vložniki in pristojnimi organi, vključno s posredovanjem odločbe, ki jo pristojni organ izda vložniku. |
| --- | --- |

(d)

vzpostavile enotno informacijsko točko kot enotno vstopno točko za vložitev vlog za taka gradbena dela. V ta namen bi bilo mogoče zahtevati, da bi imela enotna informacijska točka dejavno vlogo pri usklajevanju in spremljanju postopkov izdaje dovoljenja na vseh upravnih ravneh. Zahtevati bi bilo mogoče tudi, da omogoča lažjo izmenjavo informacij o napredku teh postopkov med vložniki in pristojnimi organi, vključno s posredovanjem odločbe, ki jo pristojni organ izda vložniku.

| 9. | Države članice bi morale razmisliti tudi o dobrih praksah za omogočanje lažjega podeljevanja pravic do poti iz člena 43 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah, kadar so te pravice potrebne za postavitev elementov zelo visokozmogljivih omrežij. Take dobre prakse bi morale zagotoviti, da pristojni organi v primerih, v katerih so za postavitev takih omrežnih elementov potrebna tako dovoljenja za gradbena dela kot pravice do poti, podelijo ali zavrnejo potrebna dovoljenja vzporedno v največ štirih mesecih od vložitve. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice bi si morale izmenjati mnenja in se dogovoriti o dobrih praksah, s katerimi bodo zagotovile, da bodo pristojbine za podelitev dovoljenj za gradbena dela, ki so potrebna za postavitev zelo visokozmogljivih omrežij, objektivno utemeljene, pregledne, nediskriminatorne in sorazmerne s predvidenim namenom ter da bodo zajemale samo upravne stroške, ki so nastali pri izdaji takih dovoljenj. |
| --- | --- |

10.

Večja preglednost preko enotne informacijske točke

| 11. | Države članice bi morale pripraviti ustrezne dobre prakse za boljšo preglednost glede fizične infrastrukture, tako da bi imeli operaterji lažji dostop do vseh pomembnih informacij o infrastrukturi, ki je na voljo na določenem območju. V ta namen bi morale države članice razmisliti o okrepitvi vloge enotne informacijske točke in razširitvi njenih funkcij, tako da bi mednje spadale npr. tudi georeferencirane informacije (zemljevidi in digitalni modeli) ter povezovanje informacij iz različnih virov (zlasti informacij, ki jih dajejo pristojni nacionalni organi na kateri koli ravni, organi javnega sektorja in omrežni operaterji). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Države članice pozivamo, da pripravijo dobre prakse, s katerimi bodo zagotovile, da bodo informacije iz člena 4(1) Direktive, če jih imajo organi javnega sektorja, na razpolago v elektronski obliki preko enotne informacijske točke. Poleg tega bi morale države članice razmisliti o tem, da bi preko enotne informacijske točke dale na razpolago informacije o fizični infrastrukturi, ki bi presegale minimum, določen v Direktivi, npr. o georeferenciranem kraju, kjer se nahaja infrastruktura, njenem digitalnem modelu, vrsti in trenutni uporabi ali njenih skupnih in prostih zmogljivosti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Da bi še izboljšale kakovost in vrsto informacij, ki so na voljo preko enotne informacijske točke, bi morale države članice razmisliti o tem, da bi od omrežnih operaterjev zahtevale, da dajo preko enotne informacijske točke v elektronski obliki na razpolago informacije o svoji obstoječi fizični infrastrukturi, ki so jo na posebno zahtevo dali na voljo drugim operaterjem. |
| --- | --- |

13.

Razširitev pravice do dostopa do obstoječe fizične infrastrukture

| 14. | Da bi imeli operaterji na razpolago večje število in več vrst objektov za postavitev elementov zelo visokozmogljivih omrežij, bi morale države članice pripraviti dobre prakse, s katerimi bi operaterjem omogočile dostop do fizične infrastrukture (vključno z zgradbami in cestno opremo), ki je pod nadzorom organov javnega sektorja in ki bi lahko gostila elemente zelo visokozmogljivih omrežij, pod podobnimi pogoji, kot so tisti iz člena 3 direktive o zmanjšanju stroškov širokopasovnih povezav. |
| --- | --- |

14.

Mehanizem za reševanje sporov

| 15. | Države članice bi morale pripraviti dobre prakse za učinkovitejše in uspešnejše mehanizme reševanja sporov v zvezi z dostopom do fizične infrastrukture in delovanja organov za reševanje sporov, da bi se s tem povezana vprašanja rešila čim prej in da bi stranke v sporu dobile napotke glede primernih pogojev in stroškov, tudi s pravočasno objavo njihovih odločitev. |
| --- | --- |

15.

Zmanjšanje okoljskega odtisa omrežij

| 16. | Države članice pozivamo, da pripravijo dobre prakse za spodbujanje postavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij z manjšim okoljskim odtisom, zlasti glede uporabe energije in z njo povezanih emisij toplogrednih plinov, med njimi:






  (a) | merila za presojo okoljske trajnostnosti prihodnjih omrežij; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

merila za presojo okoljske trajnostnosti prihodnjih omrežij;

| (b) | spodbude operaterjem za postavljanje okoljsko trajnostnih omrežij. |
| --- | --- |

(b)

spodbude operaterjem za postavljanje okoljsko trajnostnih omrežij.

Presoja vpliva na okolje

| 17. | Kadar zakonodaja Unije, zlasti Direktiva 2001/42/ES (direktiva o strateški presoji vplivov na okolje), Direktiva 2011/92/EU (direktiva o presoji vplivov na okolje) in Direktiva 92/43/EGS (direktiva o habitatih), nalaga presojo vplivov, še posebej, kadar uradni organi pripravljajo okvir za prihodnja soglasja za izvedbo projektov, bi si morale države članice izmenjati dobre prakse glede opravljanja okoljske presoje in upoštevanja njenih rezultatov, in sicer v fazi, v kateri je mogoče ugotoviti in presoditi vplive na okolje, npr. kadar operaterji predložijo celovite načrte za projekte, v katerih gre za konkretno namestitev ali postavitev omrežij. |
| --- | --- |

17.

4.   UKREPI NA NACIONALNI RAVNI ZA ZAGOTOVITEV PRAVOČASNEGA IN NALOŽBAM PRIJAZNEGA DOSTOPA DO RADIOFREKVENČNEGA SPEKTRA 5G

Časovni načrt postopkov za odobritev spektra

| 18. | Brez poseganja v presojo višje sile na podlagi prava Unije bi morale države članice zagotoviti, da bo kakršna koli odložitev postopkov podeljevanja pravic do uporabe radiofrekvenčnega spektra zaradi krize v zvezi s COVID-19 čim krajša in da bo trajala samo toliko časa, kolikor bo potrebno za preprečitev ali zajezitev širjenja COVID-19. Države članice bi morale v skladu s tem posodobiti kakršen koli zadevni načrt radiofrekvenčnega spektra. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Države članice bi morale v skladu s členom 35 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah zahtevati od foruma za medsebojni strokovni pregled, da vnaprej preuči osnutke ukrepov za podelitev pravic do uporabe radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnih pasovih 700 MHz, med 3,4 in 3,8 GHz ter med 24,25 in 27,5 GHz, da bi si lahko izmenjale dobre prakse. |
| --- | --- |

19.

Naložbene spodbude

| 20. | Da bi bilo mogoče dobiti pregled nad spodbudami za uporabnike radiofrekvenčnega spektra za večje naložbe v uvedbo omrežij 5G, bi morale države članice obvestiti Komisijo, zlasti preko skupine za politiko radijskega spektra, o konkretnih ukrepih, ki jih štejejo za dobre prakse, vključno s tistimi v zvezi z odobritvijo radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnih pasovih 700 MHz, med 3,4 in 3,8 GHz ter med 24,25 in 27,5 GHz, ki so že izvedeni ali pa se njihova izvedba načrtuje na nacionalni ravni.
  Zlasti bi morale države članice poročati o ustreznih ukrepih, katerih cilj je:






  (a) | spodbujanje primernih pridržanih cen, ki odražajo najnižjo raven pristojbin za pravice do uporabe radiofrekvenčnega spektra; |
| --- | --- | --- |

20.

Zlasti bi morale države članice poročati o ustreznih ukrepih, katerih cilj je:

(a)

spodbujanje primernih pridržanih cen, ki odražajo najnižjo raven pristojbin za pravice do uporabe radiofrekvenčnega spektra;

| (b) | preprečevanje pomanjkanja radiofrekvenčnega spektra, s katerim bi zagotovili dodelitev celotnega spektra, ki je harmoniziran na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje pomanjkanja radiofrekvenčnega spektra, s katerim bi zagotovili dodelitev celotnega spektra, ki je harmoniziran na ravni Unije;

| (c) | nediskriminatorno zagotavljanje možnosti, da se pristojbine za pravice do uporabe radiofrekvenčnega spektra plačujejo v obrokih skozi obdobje trajanja teh pravic; |
| --- | --- |

(c)

nediskriminatorno zagotavljanje možnosti, da se pristojbine za pravice do uporabe radiofrekvenčnega spektra plačujejo v obrokih skozi obdobje trajanja teh pravic;

| (d) | uporaba individualne ureditve odobritev za radiofrekvenčni pas med 24,25 in 27,5 GHz kot spodbuda za njegovo pravočasno uporabo, zlasti tudi z ureditvijo na podlagi skrajšanih upravnih postopkov pri vlogah za geografsko omejene pravice do uporabe; |
| --- | --- |

(d)

uporaba individualne ureditve odobritev za radiofrekvenčni pas med 24,25 in 27,5 GHz kot spodbuda za njegovo pravočasno uporabo, zlasti tudi z ureditvijo na podlagi skrajšanih upravnih postopkov pri vlogah za geografsko omejene pravice do uporabe;

| (e) | povezovanje finančnih spodbud z obveznostmi ali formalnimi zavezami za pospešitev ali razširitev visokokakovostne brezžične pokritosti; |
| --- | --- |

(e)

povezovanje finančnih spodbud z obveznostmi ali formalnimi zavezami za pospešitev ali razširitev visokokakovostne brezžične pokritosti;

| (f) | zagotavljanje možnosti (ob upoštevanju konkurenčnega prava) za souporabo pasivne in aktivne infrastrukture ter skupno uvedbo infrastrukture, ki je odvisna od uporabe radiofrekvenčnega spektra. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje možnosti (ob upoštevanju konkurenčnega prava) za souporabo pasivne in aktivne infrastrukture ter skupno uvedbo infrastrukture, ki je odvisna od uporabe radiofrekvenčnega spektra.

5.   OKREPLJENO SODELOVANJE NA RAVNI UNIJE PRI DODELJEVANJU SPEKTRA ZA ČEZMEJNO UPORABO

| 21. | Za spodbujanje usklajene prakse pri podeljevanju pravic do uporabe radiofrekvenčnega spektra operaterjem za postavitev brezžične infrastrukture naslednje generacije (tudi 5G) za čezmejno industrijsko uporabo bi morale države članice glede tega pripraviti dobre prakse v okviru nabora orodij in se o njih sporazumeti, med drugim tudi o:






  (a) | ugotovitvi primerov uporabe s čezmejno razsežnostjo, zlasti za cestni in železniški prevoz ter industrijsko proizvodnjo v skladu s prednostnimi nalogami Unije (12) pri uvajanju omrežij 5G; |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

ugotovitvi primerov uporabe s čezmejno razsežnostjo, zlasti za cestni in železniški prevoz ter industrijsko proizvodnjo v skladu s prednostnimi nalogami Unije (12) pri uvajanju omrežij 5G;

| (b) | ugotovitvi, katero je pri vsakem ugotovljenem primeru skupno posebno frekvenčno območje v zvezi z ustrezno skupno ureditvijo odobritve, ter kateri pogoji, ki so potrebni za zagotovitev čezmejne neprekinjenosti storitve, vključno s kakovostjo storitve in varnostjo omrežja, veljajo za take odobritve. |
| --- | --- |

(b)

ugotovitvi, katero je pri vsakem ugotovljenem primeru skupno posebno frekvenčno območje v zvezi z ustrezno skupno ureditvijo odobritve, ter kateri pogoji, ki so potrebni za zagotovitev čezmejne neprekinjenosti storitve, vključno s kakovostjo storitve in varnostjo omrežja, veljajo za take odobritve.

| 22. | Države članice pozivamo k uporabi dobrih praks iz nabora orodij, navedeni v točki 21, glede ustreznih uporabnikov na svojem ozemlju, zlasti zato, da bi skupaj določile skupne vidike skupnega odobritvenega postopka in ga skupaj izvedle v skladu s členom 37 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah do 30. marca 2022. |
| --- | --- |

22.

6.   POROČANJE

| 23. | Vsaka država članica bi morala Komisiji do 30. aprila 2021 poslati časovni načrt za izvajanje nabora orodij. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vsaka država članica bi morala do 30. aprila 2022 poročati o izvajanju nabora orodij. |
| --- | --- |

24.

V Bruslju, 18. septembra 2020

Za Komisijo

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  Sklepi Sveta o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, 9. junij 2020, 8711/20.

1

https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/sl/pdf

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Direktiva 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti (UL L 155, 23.5.2014, str. 1).

3

(4)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti (COM(2018) 492 z dne 27. junija 2018).

4

(5)  Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).

5

(6)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

6

(7)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

7

(8)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

8

(9)  Sklep (EU) 2017/899 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji (UL L 138, 25.5.2017, str. 131).

9

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Akcijski načrt za 5G v Evropi“ (COM(2016) 588 final).

10

(11)  Priporočilo Komisije (EU) 2019/534 z dne 26. marca 2019 – Kibernetska varnost omrežij 5G (UL L 88, 29.3.2019, str. 42).

11

(12)  Glej zlasti sporočili Komisije COM(2016) 587 in COM(2020) 67.

12

---