# Euroopa Liidu L 366/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 366 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik4. november 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 366

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik4. november 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1625, 25. august 2020, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/1626, 27. oktoober 2020, millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse limapeade püügi keeld 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1627, 3. november 2020, COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1628, 3. november 2020, millega kehtestatakse liidu tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimise suhtes | 12 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2020/1629, 29. oktoober 2020, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1630, 3. november 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1326 seoses tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmete, majapidamismasinate, elektriliste tööriistade ja nendesarnaste seadmete, elektrivalgustite ja nendetaoliste seadmete, multimeediaseadmete, lülitus- ja juhtimisaparaatide elektromagnetilise ühilduvusega | 17 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/1631, 22. oktoober 2020, Euroopa Liidu Statistikaametile (Eurostat) konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe edastamist käsitlevate otsuste vastuvõtmise delegeerimise kohta (EKP/2020/53) | 21 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Nõukogu soovitus (EL) 2020/1632, 30. oktoober 2020, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel Schengeni alal | 25 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1625, 25. august 2020, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/1626, 27. oktoober 2020, millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse limapeade püügi keeld 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1627, 3. november 2020, COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024)

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1628, 3. november 2020, millega kehtestatakse liidu tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimise suhtes

12

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2020/1629, 29. oktoober 2020, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt

15

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1630, 3. november 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1326 seoses tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmete, majapidamismasinate, elektriliste tööriistade ja nendesarnaste seadmete, elektrivalgustite ja nendetaoliste seadmete, multimeediaseadmete, lülitus- ja juhtimisaparaatide elektromagnetilise ühilduvusega

17

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/1631, 22. oktoober 2020, Euroopa Liidu Statistikaametile (Eurostat) konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe edastamist käsitlevate otsuste vastuvõtmise delegeerimise kohta (EKP/2020/53)

21

SOOVITUSED

*

Nõukogu soovitus (EL) 2020/1632, 30. oktoober 2020, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel Schengeni alal

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1625,

25. august 2020,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 118 lõikeid 1 ja 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele ülekanduvate taudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas eeskirjad maismaaloomade pidamise ettevõtete ja haudejaamade kohta ning eeskirjad teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavuse kohta liidus. Sama määrusega on komisjonile antud õigus võtta vastu eeskirju, et täiendada delegeeritud õigusaktide kaudu kõnealuse määruse teatavaid mitteolemuslikke osi. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele ülekanduvate taudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas eeskirjad maismaaloomade pidamise ettevõtete ja haudejaamade kohta ning eeskirjad teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavuse kohta liidus. Sama määrusega on komisjonile antud õigus võtta vastu eeskirju, et täiendada delegeeritud õigusaktide kaudu kõnealuse määruse teatavaid mitteolemuslikke osi.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2035 (2) on sätestatud täiendavad eeskirjad peetavate maismaaloomade ja haudemunade registreeritud ja heaks kiidetud ettevõtete ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavuse kohta. Eelkõige on kõnealuse delegeeritud määruse III osa II jaotises sätestatud eeskirjad peetavate lammaste ja kitsede jälgitavuse kohta, sealhulgas ettevõtjate kohustused seoses kõnealuste loomade identifitseerimisvahendite ja -meetoditega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2035 (2) on sätestatud täiendavad eeskirjad peetavate maismaaloomade ja haudemunade registreeritud ja heaks kiidetud ettevõtete ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavuse kohta. Eelkõige on kõnealuse delegeeritud määruse III osa II jaotises sätestatud eeskirjad peetavate lammaste ja kitsede jälgitavuse kohta, sealhulgas ettevõtjate kohustused seoses kõnealuste loomade identifitseerimisvahendite ja -meetoditega.

| (3) | Lisaks on delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 46 ette nähtud teatavad erandid kõnealuse õigusakti artiklis 45 sätestatud peetavate lammaste ja kitsede jälgitavusnõuetest. See hõlmab alla 12 kuu vanuseid lambaid ja kitsi pidavate ettevõtjate võimalust identifitseerida oma loomad ühe elektroonilise kõrvamärgi abil, millel on kordumatu registreerimisnumber ja identifitseerimiskood, kui sellised loomad kavatsetakse pärast kogumist või nuumamist viia samas liikmesriigis asuvasse tapamajja. Pärast delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 vastuvõtmist sai komisjon teatavatelt sidusrühmadelt ja liikmesriikidelt mitmeid märkusi kõnealuse erandi kohaldamise võimaliku mõju kohta, mida peeti lamba- ja kitsekasvatajate jaoks liiga tülikaks, võttes eelkõige arvesse kõnealuste loomakasvatajate poolt inimtoiduks tapetud loomade eest saadud madalat turuhinda. Võttes arvesse määruse (EL) 2016/429 artikli 118 lõikes 3 esitatud kaalutlusi, võib pidada tavalist kõrvamärki või sõrgatsile kinnitatavat tavalist tähist piisavaks, et tagada jälgitavuse tase, kui eri päritoluettevõtetest pärit peetavad noorlambad ja -kitsed viiakse pärast nuumamist tapamajja. Samuti saab piisava jälgitavuse taseme tagada ainult siis, kui sellised liikumised registreeritakse ühtses andmebaasis ja toimuvad seega samas liikmesriigis, mis on vajalik ka enamiku muude delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 46 sätestatud erandite puhul. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 46 ette nähtud teatavad erandid kõnealuse õigusakti artiklis 45 sätestatud peetavate lammaste ja kitsede jälgitavusnõuetest. See hõlmab alla 12 kuu vanuseid lambaid ja kitsi pidavate ettevõtjate võimalust identifitseerida oma loomad ühe elektroonilise kõrvamärgi abil, millel on kordumatu registreerimisnumber ja identifitseerimiskood, kui sellised loomad kavatsetakse pärast kogumist või nuumamist viia samas liikmesriigis asuvasse tapamajja. Pärast delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 vastuvõtmist sai komisjon teatavatelt sidusrühmadelt ja liikmesriikidelt mitmeid märkusi kõnealuse erandi kohaldamise võimaliku mõju kohta, mida peeti lamba- ja kitsekasvatajate jaoks liiga tülikaks, võttes eelkõige arvesse kõnealuste loomakasvatajate poolt inimtoiduks tapetud loomade eest saadud madalat turuhinda. Võttes arvesse määruse (EL) 2016/429 artikli 118 lõikes 3 esitatud kaalutlusi, võib pidada tavalist kõrvamärki või sõrgatsile kinnitatavat tavalist tähist piisavaks, et tagada jälgitavuse tase, kui eri päritoluettevõtetest pärit peetavad noorlambad ja -kitsed viiakse pärast nuumamist tapamajja. Samuti saab piisava jälgitavuse taseme tagada ainult siis, kui sellised liikumised registreeritakse ühtses andmebaasis ja toimuvad seega samas liikmesriigis, mis on vajalik ka enamiku muude delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 46 sätestatud erandite puhul.

| (4) | Neid kaalutlusi arvesse võttes on asjakohane muuta määrust (EL) 2019/2035, lisades peetavate noorlammaste ja -kitsede suhtes kohaldatava täiendava erandi selleks, et ettevõtjad ei peaks kandma ebaproportsionaalset koormust ja kulusid, tagades samal ajal peetavate lammaste ja kitsede jälgitavuse ning kõnealuste loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi tõrgeteta toimimise. |
| --- | --- |

(4)

Neid kaalutlusi arvesse võttes on asjakohane muuta määrust (EL) 2019/2035, lisades peetavate noorlammaste ja -kitsede suhtes kohaldatava täiendava erandi selleks, et ettevõtjad ei peaks kandma ebaproportsionaalset koormust ja kulusid, tagades samal ajal peetavate lammaste ja kitsede jälgitavuse ning kõnealuste loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi tõrgeteta toimimise.

| (5) | Lisaks nõutakse määruse (EL) 2016/429 artiklis 108, et liikmesriigid looksid peetavate maismaaloomade (sh peetavate lammaste ja kitsede) identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi. Kõnealuse süsteemiga peaks olema loodud kord selle süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks, sealhulgas liikmesriikides kohaldatavate erandite haldamiseks. Selleks et vältida ohtu loomade tervisele ja tagada peetavate lammaste ja kitsede jälgitavus, peaksid liikmesriigid määruse (EL) 2019/2035 artiklis 46 sätestatud teatavate erandite kohaldamisel olema kohustatud kehtestama selliste erandite kohaldamise korra. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks nõutakse määruse (EL) 2016/429 artiklis 108, et liikmesriigid looksid peetavate maismaaloomade (sh peetavate lammaste ja kitsede) identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi. Kõnealuse süsteemiga peaks olema loodud kord selle süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks, sealhulgas liikmesriikides kohaldatavate erandite haldamiseks. Selleks et vältida ohtu loomade tervisele ja tagada peetavate lammaste ja kitsede jälgitavus, peaksid liikmesriigid määruse (EL) 2019/2035 artiklis 46 sätestatud teatavate erandite kohaldamisel olema kohustatud kehtestama selliste erandite kohaldamise korra.

| (6) | Kuna delegeeritud määrust (EL) 2019/2035 hakatakse kohaldama alates 21. aprillist 2021, tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates sellest kuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Kuna delegeeritud määrust (EL) 2019/2035 hakatakse kohaldama alates 21. aprillist 2021, tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates sellest kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2019/2035 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 45 lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ühe lõikes 2 osutatud identifitseerimisvahendi vastavalt artiklis 46 sätestatud eranditele;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 45 lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ühe lõikes 2 osutatud identifitseerimisvahendi vastavalt artiklis 46 sätestatud eranditele;“.

| 2) | Artiklisse 46 lisatakse lõige 5:

  „5.   Erandina artikli 45 lõikest 2 võivad ettevõtjad, kelle peetavad lambad ja kitsed kavatsetakse viia tapamajja pärast nuumamist teises ettevõttes, identifitseerida iga looma vähemalt III lisa punktides a ja b loetletud elektroonilise kõrvamärgi või sõrgatsile kinnitatava tavalise tähisega, millel on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult esitatud kas looma sünniettevõtte kordumatu registreerimisnumber või kõnealuse looma identifitseerimiskood, tingimusel et






  a) | kõnealuseid loomi ei kavatseta viia teise liikmesriiki
  ning |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklisse 46 lisatakse lõige 5:

„5.   Erandina artikli 45 lõikest 2 võivad ettevõtjad, kelle peetavad lambad ja kitsed kavatsetakse viia tapamajja pärast nuumamist teises ettevõttes, identifitseerida iga looma vähemalt III lisa punktides a ja b loetletud elektroonilise kõrvamärgi või sõrgatsile kinnitatava tavalise tähisega, millel on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult esitatud kas looma sünniettevõtte kordumatu registreerimisnumber või kõnealuse looma identifitseerimiskood, tingimusel et

a)

kõnealuseid loomi ei kavatseta viia teise liikmesriiki

ning

| b) | kõnealused loomad tapetakse enne 12-kuuseks saamist.“ |
| --- | --- |

b)

kõnealused loomad tapetakse enne 12-kuuseks saamist.“

| 3) | Artikli 48 lõikesse 4 lisatakse punkt c:






  „c) | „ettevõtjate poolne artikli 46 lõigetega 4 ja 5 ette nähtud erandite kohaldamise taotlemine.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 48 lõikesse 4 lisatakse punkt c:

„c)

„ettevõtjate poolne artikli 46 lõigetega 4 ja 5 ette nähtud erandite kohaldamise taotlemine.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

2

---

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/1626,

27. oktoober 2020,

millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse limapeade püügi keeld 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2018/2025 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2018/2025 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on limapeade püük 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes Portugali lipu all sõitvate või Portugalis registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on limapeade püük 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes Portugali lipu all sõitvate või Portugalis registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Portugalile 2020. aastaks lisas osutatud limapeade püügiks 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

1.   Portugali lipu all sõitvatel või Portugalis registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Eelkõige on keelatud kõnealuse kalavaru püügi eesmärgil seda otsida ja püügivahendit vette lasta, paigaldada, vedada või haalata.

2.   Kõnealustel laevadel on lubatud kala ja kalandustooteid ümber laadida, pardal hoida, pardal töödelda, üle anda, sumpadesse paigutada, nuumata või lossida, kui selline kalavaru on püütud enne nimetatud kuupäeva.

3.   Kõnealuste laevade poolt nende liikide juhupüügina püütud saak tuleb tuua kalalaeva pardale ja seal hoida, dokumenteerida, lossida ning arvestada kvootidest maha vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 (3) artiklile 15.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. oktoober 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/2025, millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas (ELT L 325, 20.12.2018, lk 7).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 29/TQ2025 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ALF/3X14- |
| Liik | Limapead (Beryx spp.) |
| Piirkond | 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 15.10.2020 |

Nr

29/TQ2025

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ALF/3X14-

Liik

Limapead (Beryx spp.)

Piirkond

3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

15.10.2020

---

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1627,

3. november 2020,

COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (2) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/317 (3) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja menetlused tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi rakendamiseks, sealhulgas aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks ja võrgustiku funktsioonide täitmiseks ning õhuruumi kasutajatelt aeronavigatsiooniteenuste eest nõutavate tasude kindlaksmääramiseks, kehtestamiseks ja sissenõudmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/317 (3) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja menetlused tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi rakendamiseks, sealhulgas aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks ja võrgustiku funktsioonide täitmiseks ning õhuruumi kasutajatelt aeronavigatsiooniteenuste eest nõutavate tasude kindlaksmääramiseks, kehtestamiseks ja sissenõudmiseks.

| (2) | COVID‐19 pandeemia tõttu on tekkinud olukord, kus lennuliiklus on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt pandeemia puhangu piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt vähenenud. COVID-19 pandeemia põhjustatud erakorralised asjaolud mõjutavad oluliselt praeguseid protsesse ja meetmeid, millega rakendatakse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024), sealhulgas tulemuseesmärkide ja ühikumäärade kehtestamist ning stimuleerimiskavade ja riskijagamismehhanismide kohaldamist. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta ajutisi erimeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

COVID‐19 pandeemia tõttu on tekkinud olukord, kus lennuliiklus on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt pandeemia puhangu piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt vähenenud. COVID-19 pandeemia põhjustatud erakorralised asjaolud mõjutavad oluliselt praeguseid protsesse ja meetmeid, millega rakendatakse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024), sealhulgas tulemuseesmärkide ja ühikumäärade kehtestamist ning stimuleerimiskavade ja riskijagamismehhanismide kohaldamist. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta ajutisi erimeetmeid.

| (3) | Liikmesriigid esitasid oma kolmanda võrdlusperioodi tulemuslikkuse kavade projektid komisjonile 1. oktoobriks 2019 ning ajakohastatud tulemuslikkuse kavade projektid 21. novembriks 2019. Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 kohaselt hindas komisjon nende tulemuslikkuse kavade projektide kooskõla kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/903 (4). Kuid nii tulemuslikkuse kavade projektid kui ka kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid koostati enne COVID-19 pandeemia puhkemist, mistõttu ei ole neis arvestatud sellest tulenevat märkimisväärselt muutunud lennutranspordiolukorda. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid esitasid oma kolmanda võrdlusperioodi tulemuslikkuse kavade projektid komisjonile 1. oktoobriks 2019 ning ajakohastatud tulemuslikkuse kavade projektid 21. novembriks 2019. Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 kohaselt hindas komisjon nende tulemuslikkuse kavade projektide kooskõla kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/903 (4). Kuid nii tulemuslikkuse kavade projektid kui ka kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid koostati enne COVID-19 pandeemia puhkemist, mistõttu ei ole neis arvestatud sellest tulenevat märkimisväärselt muutunud lennutranspordiolukorda.

| (4) | COVID-19 pandeemia märkimisväärse ja enneolematu mõju tõttu lennundussektorile, eelkõige aeronavigatsiooniteenuste osutamisele, tuleks kolmanda võrdlusperioodi suhtes kohaldada teatavaid eeskirju, millega tehakse erand rakendusmäärusest (EL) 2019/317. Kui käesolevas määruses ei ole konkreetselt sätestatud teisiti, tuleks kõnealuse võrdlusperioodi suhtes kohaldada rakendusmäärust (EL) 2019/317. Samuti ei tohiks käesolev määrus mõjutada teisest võrdlusperioodist tulenevaid komisjoni rakendusmäärusel (EL) nr 391/2013 (5) põhinevaid ühikumäärade kohandusi. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 pandeemia märkimisväärse ja enneolematu mõju tõttu lennundussektorile, eelkõige aeronavigatsiooniteenuste osutamisele, tuleks kolmanda võrdlusperioodi suhtes kohaldada teatavaid eeskirju, millega tehakse erand rakendusmäärusest (EL) 2019/317. Kui käesolevas määruses ei ole konkreetselt sätestatud teisiti, tuleks kõnealuse võrdlusperioodi suhtes kohaldada rakendusmäärust (EL) 2019/317. Samuti ei tohiks käesolev määrus mõjutada teisest võrdlusperioodist tulenevaid komisjoni rakendusmäärusel (EL) nr 391/2013 (5) põhinevaid ühikumäärade kohandusi.

| (5) | Võttes arvesse COVID-19 pandeemia puhkemisele järgnenud ebakindlust liiklussuundumuste osas, ei ole seni olemas piisavalt kindlaid liiklusprognoose aastani 2024. Seetõttu on vaja ette näha erieeskirjad kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärkide seadmiseks, et tagada selle võrdlusperioodi jätkuv rakendamine. On saadud kinnitused kolmandat võrdlusperioodi hõlmava STATFORi ajakohastatud liiklusprognoosi avaldamise kohta 2020. aasta novembri alguses. Selle liiklusprognoosi alusel algatatakse kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide läbivaatamine. Arvestades ajalisi piiranguid, ei peaks kõnealuste läbivaadatud eesmärkide kehtestamisel erandkorras olema vaja järgida kõiki rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud protsesse ja tähtaegu. Selleks et komisjonil oleks võimalik kehtestada läbivaadatud eesmärgid, peaksid riiklikud järelevalveasutused esitama komisjonile 15. detsembriks 2020 esialgsed kuluandmed ja teabe asjaomaste kalendriaastate liiklusprognooside kohta, mille põhjal seatakse kogu ELi hõlmavad läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks. Komisjon peaks kogu ELi hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärgid vastu võtma hiljemalt 1. maiks 2021. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse COVID-19 pandeemia puhkemisele järgnenud ebakindlust liiklussuundumuste osas, ei ole seni olemas piisavalt kindlaid liiklusprognoose aastani 2024. Seetõttu on vaja ette näha erieeskirjad kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärkide seadmiseks, et tagada selle võrdlusperioodi jätkuv rakendamine. On saadud kinnitused kolmandat võrdlusperioodi hõlmava STATFORi ajakohastatud liiklusprognoosi avaldamise kohta 2020. aasta novembri alguses. Selle liiklusprognoosi alusel algatatakse kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide läbivaatamine. Arvestades ajalisi piiranguid, ei peaks kõnealuste läbivaadatud eesmärkide kehtestamisel erandkorras olema vaja järgida kõiki rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud protsesse ja tähtaegu. Selleks et komisjonil oleks võimalik kehtestada läbivaadatud eesmärgid, peaksid riiklikud järelevalveasutused esitama komisjonile 15. detsembriks 2020 esialgsed kuluandmed ja teabe asjaomaste kalendriaastate liiklusprognooside kohta, mille põhjal seatakse kogu ELi hõlmavad läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks. Komisjon peaks kogu ELi hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärgid vastu võtma hiljemalt 1. maiks 2021.

| (6) | Kui komisjon on kogu ELi hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärgid seadnud, peaksid liikmesriigid koostama tulemuslikkuse kavad, mis sisaldavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärke. Riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil tulemuseesmärkide seadmise protsess tuleks lõpule viia alles pärast kogu ELi hõlmavate läbivaadatud tulemuseesmärkide vastuvõtmist. Sellest lähtuvalt tuleks kehtestada ka tulemuslikkuse kavade projektide esitamise uus tähtaeg. |
| --- | --- |

(6)

Kui komisjon on kogu ELi hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärgid seadnud, peaksid liikmesriigid koostama tulemuslikkuse kavad, mis sisaldavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärke. Riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil tulemuseesmärkide seadmise protsess tuleks lõpule viia alles pärast kogu ELi hõlmavate läbivaadatud tulemuseesmärkide vastuvõtmist. Sellest lähtuvalt tuleks kehtestada ka tulemuslikkuse kavade projektide esitamise uus tähtaeg.

| (7) | Kuna COVID-19 pandeemia põhjustatud asjaolude tõttu on vältimatult edasi lükkunud menetlused, mis on seotud tulemuslikkuse kavade koostamise, hindamise ja vastuvõtmisega määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 sätestatud kriteeriume arvesse võttes, peaks tulemuslikkuse kavade lõplikus versioonis sisalduvatel kulutõhususe tulemuseesmärkidel olema kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 17 lõikega 2 tagasiulatuv mõju alates võrdlusperioodi algusest. Need peaksid mõju avaldama siiski üksnes järgnevatel kalendriaastatel tehtavate ühikumäära kohanduste kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Kuna COVID-19 pandeemia põhjustatud asjaolude tõttu on vältimatult edasi lükkunud menetlused, mis on seotud tulemuslikkuse kavade koostamise, hindamise ja vastuvõtmisega määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 sätestatud kriteeriume arvesse võttes, peaks tulemuslikkuse kavade lõplikus versioonis sisalduvatel kulutõhususe tulemuseesmärkidel olema kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 17 lõikega 2 tagasiulatuv mõju alates võrdlusperioodi algusest. Need peaksid mõju avaldama siiski üksnes järgnevatel kalendriaastatel tehtavate ühikumäära kohanduste kaudu.

| (8) | Võrgustiku haldaja esitas 2019. aasta septembris komisjonile rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 19 kohaselt võrgustiku tulemuslikkuse kava projekti kolmandaks võrdlusperioodiks. Komisjon hindas võrgustiku tulemuslikkuse kava kõnealuse määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt. Kuna COVID-19 pandeemia mõju tõttu on asjaolud pärast võrgustiku tulemuslikkuse kava projekti esitamist oluliselt muutunud, peaks võrgustiku haldaja koostama ja esitama komisjonile hindamiseks võrgustiku tulemuslikkuse kava uue projekti. Sellest lähtuvalt tuleks kehtestada kõnealuse kava esitamise tähtaeg. |
| --- | --- |

(8)

Võrgustiku haldaja esitas 2019. aasta septembris komisjonile rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 19 kohaselt võrgustiku tulemuslikkuse kava projekti kolmandaks võrdlusperioodiks. Komisjon hindas võrgustiku tulemuslikkuse kava kõnealuse määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt. Kuna COVID-19 pandeemia mõju tõttu on asjaolud pärast võrgustiku tulemuslikkuse kava projekti esitamist oluliselt muutunud, peaks võrgustiku haldaja koostama ja esitama komisjonile hindamiseks võrgustiku tulemuslikkuse kava uue projekti. Sellest lähtuvalt tuleks kehtestada kõnealuse kava esitamise tähtaeg.

| (9) | Eeldatakse, et läbivaadatud kindlaksmääratud kuludes, mis on seotud 2020. ja 2021. kalendriaastaga kokku, arvestatakse suuremat ebakindlust ja võetakse nõuetekohaselt arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud väiksemat liiklusmahtu. |
| --- | --- |

(9)

Eeldatakse, et läbivaadatud kindlaksmääratud kuludes, mis on seotud 2020. ja 2021. kalendriaastaga kokku, arvestatakse suuremat ebakindlust ja võetakse nõuetekohaselt arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud väiksemat liiklusmahtu.

| (10) | Et leevendada COVID-19 pandeemia olulist mõju õhuruumi kasutajatele kolmandal võrdlusperioodil, on vaja 2020. ja 2021. kalendriaasta suhtes kohaldada erisätteid, mis käsitlevad kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide läbivaatamist kogu liidu ja kohalikul tasandil, stimuleerimiskavade ja riskijagamismehhanismide rakendamist ning kõnealustest kahest kalendriaastast tulenevaid ühikumäära kohandusi. |
| --- | --- |

(10)

Et leevendada COVID-19 pandeemia olulist mõju õhuruumi kasutajatele kolmandal võrdlusperioodil, on vaja 2020. ja 2021. kalendriaasta suhtes kohaldada erisätteid, mis käsitlevad kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide läbivaatamist kogu liidu ja kohalikul tasandil, stimuleerimiskavade ja riskijagamismehhanismide rakendamist ning kõnealustest kahest kalendriaastast tulenevaid ühikumäära kohandusi.

| (11) | Selleks et kolmandal võrdlusperioodil tagada tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi nõuetekohane kohaldamine ning võttes arvesse, et tulemuseesmärke seatakse tulevikku suunatult, peaks kulutõhususe tulemuseesmärkide läbivaatamine kogu liidu ja kohalikul tasandil hõlmama 2020. ja 2021. kalendriaasta kindlaksmääratud kulusid ühe perioodina. Nende läbivaadatud kulutõhususeesmärkide seadmisel liidu ja kohalikul tasandil tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja liikmesriikide tegelikke kulusid. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et kolmandal võrdlusperioodil tagada tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi nõuetekohane kohaldamine ning võttes arvesse, et tulemuseesmärke seatakse tulevikku suunatult, peaks kulutõhususe tulemuseesmärkide läbivaatamine kogu liidu ja kohalikul tasandil hõlmama 2020. ja 2021. kalendriaasta kindlaksmääratud kulusid ühe perioodina. Nende läbivaadatud kulutõhususeesmärkide seadmisel liidu ja kohalikul tasandil tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja liikmesriikide tegelikke kulusid.

| (12) | Rakendusmääruses (EL) 2019/317 sätestatud eeskirju, mis reguleerivad tulemuslikkuse kavade hilise vastuvõtmise tagajärgi, tuleks kohandada, et leevendada nende mehhanismide olulist negatiivset finantsmõju õhuruumi kasutajatele ning vältida kolmandal võrdlusperioodil ühikumäärade ülemäärast kõikumist. Selleks tuleks vastavad ühikumäära kohandamised erandkorras jaotada viiele kalendriaastale. Riiklikel järelevalveasutustel peaks olema lubatud seda ajavahemikku pikendada seitsme kalendriaastani, kui see on vajalik selleks, et vältida ülekandmiste ebaproportsionaalset mõju õhuruumi kasutajatelt nõutavatele ühikumääradele. |
| --- | --- |

(12)

Rakendusmääruses (EL) 2019/317 sätestatud eeskirju, mis reguleerivad tulemuslikkuse kavade hilise vastuvõtmise tagajärgi, tuleks kohandada, et leevendada nende mehhanismide olulist negatiivset finantsmõju õhuruumi kasutajatele ning vältida kolmandal võrdlusperioodil ühikumäärade ülemäärast kõikumist. Selleks tuleks vastavad ühikumäära kohandamised erandkorras jaotada viiele kalendriaastale. Riiklikel järelevalveasutustel peaks olema lubatud seda ajavahemikku pikendada seitsme kalendriaastani, kui see on vajalik selleks, et vältida ülekandmiste ebaproportsionaalset mõju õhuruumi kasutajatelt nõutavatele ühikumääradele.

| (13) | Liikmesriigid võivad võtta lisameetmeid, et kompenseerida COVID-19 pandeemia mõju kolmanda võrdlusperioodi aeronavigatsioonitasude tasemele, kohaldades rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 29 lõiget 6. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid võivad võtta lisameetmeid, et kompenseerida COVID-19 pandeemia mõju kolmanda võrdlusperioodi aeronavigatsioonitasude tasemele, kohaldades rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 29 lõiget 6.

| (14) | Et riiklikel järelevalveasutustel ja komisjonil oleks hõlpsam järelevalveülesandeid täita, peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad olema kohustatud esitama kõnealustele asutustele 15. detsembriks 2020 aruande meetmete kohta, mis on kehtestatud selleks, et käsitleda COVID-19 pandeemia rahalist ja tegevuslikku mõju nende tegevusele. |
| --- | --- |

(14)

Et riiklikel järelevalveasutustel ja komisjonil oleks hõlpsam järelevalveülesandeid täita, peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad olema kohustatud esitama kõnealustele asutustele 15. detsembriks 2020 aruande meetmete kohta, mis on kehtestatud selleks, et käsitleda COVID-19 pandeemia rahalist ja tegevuslikku mõju nende tegevusele.

| (15) | Erakorralisi sätteid tuleks kohaldada viivitamata, et komisjon ja liikmesriigid saaksid kiiresti võtta asjakohaseid meetmeid seoses kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide seadmise protsessiga ja COVID-19 kriisist õhuruumi kasutajatele põhjustatud finantsmõju leevendamisega. Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(15)

Erakorralisi sätteid tuleks kohaldada viivitamata, et komisjon ja liikmesriigid saaksid kiiresti võtta asjakohaseid meetmeid seoses kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide seadmise protsessiga ja COVID-19 kriisist õhuruumi kasutajatele põhjustatud finantsmõju leevendamisega. Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (16) | Ühtse taeva komitee ei ole arvamust esitanud. Vajalikuks peeti rakendusakti ja eesistuja esitas apellatsioonikomiteele rakendusakti eelnõu lisaaruteluks. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas apellatsioonikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Ühtse taeva komitee ei ole arvamust esitanud. Vajalikuks peeti rakendusakti ja eesistuja esitas apellatsioonikomiteele rakendusakti eelnõu lisaaruteluks. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas apellatsioonikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse erakorralised meetmed, mida kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 7 lõikes 1 osutatud ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse ja tasude kava kolmanda võrdlusperioodi suhtes. Kui käesolevas määruses ei ole konkreetselt sätestatud teisiti, kohaldatakse rakendusmääruses (EL) 2019/317 sätestatud eeskirju.

Artikkel 2

Kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärkide seadmine

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 9 lõikest 3 kehtestab komisjon kogu ELi hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärgid 1. maiks 2021.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 9 lõikest 1 esitavad riiklikud järelevalveasutused komisjonile 15. detsembriks 2020 esialgsed kuluandmed ja teabe kolmandat võrdlusperioodi hõlmavate liiklusprognooside kohta, mille põhjal seatakse kogu ELi hõlmavad läbivaadatud tulemuseesmärgid.

3.   Lõikes 1 osutatud kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärkide väljatöötamise suhtes ei kohaldata rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud nõudeid. Erandina sellest sättest hõlmab rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 9 lõike 2 teises lõigus osutatud konsulteerimine kogu ELi hõlmavate läbivaadatud tulemuseesmärkide väärtuste kavandeid.

4.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 8 lõikest 1 ja artikli 9 lõikest 3 hõlmavad lõikes 1 osutatud kogu ELi hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuseesmärgid peale rakendusmääruse (EL) 2019/317 I lisa 1. jaos kindlaks määratud põhiliste tulemusnäitajate tulemuseesmärkide ka käesoleva määruse artikli 4 lõikega 1 muudetud põhilise tulemusnäitaja tulemuseesmärke.

Artikkel 3

Tulemuslikkuse kavade projektide esitamine ja hindamine

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklist 12 koostavad ja esitavad liikmesriigid komisjonile 1. oktoobriks 2021 kõnealuse rakendusmääruse artikli 10 kohaselt välja töötatud tulemuslikkuse kavade projektid, mis sisaldavad läbivaadatud tulemuseesmärke, millega tagatakse kooskõla käesoleva määruse artiklis 2 osutatud kogu ELi hõlmavate läbivaadatud tulemuseesmärkidega.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 8 lõikest 2 ja artikli 10 lõike 2 punktist a hõlmavad lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse kavade projektid peale rakendusmääruse (EL) 2019/317 I lisa 2. jaos kindlaks määratud põhiliste tulemusnäitajate tulemuseesmärkide ka käesoleva määruse artikli 4 lõikega 2 muudetud põhilise tulemusnäitaja tulemuseesmärke.

3.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 11 lõike 1 punktist b ja artikli 11 lõikest 3 kohaldatakse läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkidega seotud stimuleerimiskavade suhtes, millele on osutatud kõnealuse rakendusmääruse artikli 11 lõikes 3, järgmisi kolmanda võrdlusperioodiga seotud nõudeid:

| a) | stimuleerimiskavad hõlmavad ainult 2022.–2024. kalendriaastat. Liikmesriigid kajastavad kõnealust stimuleerimiskavade lühendatud perioodi lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse kavade projektides; |
| --- | --- |

a)

stimuleerimiskavad hõlmavad ainult 2022.–2024. kalendriaastat. Liikmesriigid kajastavad kõnealust stimuleerimiskavade lühendatud perioodi lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse kavade projektides;

| b) | stimuleerimiskavadel on finantsmõju ülekandmiste ja järgnevate ühikumäära kohanduste näol alles alates esimesest tulemuslikkuse kava vastuvõtmisele järgnevast aastast. |
| --- | --- |

b)

stimuleerimiskavadel on finantsmõju ülekandmiste ja järgnevate ühikumäära kohanduste näol alles alates esimesest tulemuslikkuse kava vastuvõtmisele järgnevast aastast.

4.   Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul kohaldatakse tulemuseesmärke, mida sisaldavad liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 16 kohaselt vastu võetud kolmanda võrdlusperioodi lõplikud tulemuslikkuse kavad, tagasiulatuvalt alates võrdlusperioodi algusest kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 17 lõikega 2.

5.   Erandina määruse (EL) 2019/317 artikli 19 lõikest 1 esitab võrgustiku haldaja hiljemalt 1. oktoobriks 2021 komisjonile hindamiseks kolmanda võrdlusperioodi võrgustiku tulemuslikkuse kava läbivaadatud projekti.

Artikkel 4

Kolmanda võrdlusperioodi põhiliste tulemusnäitajatega seotud erandid

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 I lisa 1. jao punkti 4.1 alapunktidest a ja b määratakse kogu ELi hõlmava marsruudi aeronavigatsiooniteenuste keskmise kindlaksmääratud ühikuhinna iga-aastase muutuse põhiline tulemusnäitaja 2020. ja 2021. kalendriaasta kohta kõnealuse kahe aasta kombineeritud väärtusena, mis on väljendatud rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 9 lõike 4 punktis a osutatud kogu ELi hõlmava lähteväärtuse protsentuaalse muutusena. Selleks arvutatakse kogu ELi hõlmav ühtne keskmine kindlaksmääratud ühikuhind 2020. ja 2021. kalendriaastaks, leides suhtarvu järgmise vahel: nende kahe kalendriaasta jooksul kantavad marsruudi kindlaksmääratud kogukulud liidu tasandil ja nende kahe kalendriaasta jooksul marsruudil osutatavate teenuste ühikute koguarv liidu tasandil.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 I lisa 2. jao punkti 4.1 alapunkti a alapunktidest i ja iii määratakse kohaliku tasandi marsruudi aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhinna põhiline tulemusnäitaja 2020. ja 2021. kalendriaasta kohta kindlaks nende kahe aasta kombineeritud väärtusena. Selleks arvutatakse ühtne keskmine kindlaksmääratud ühikuhind 2020. ja 2021. kalendriaastaks nende kahe kalendriaasta jooksul kantavate marsruudi kindlaksmääratud kogukulude ja nende kahe kalendriaasta jooksul marsruudil osutatavate teenuste ühikute koguarvu suhtena asjaomase maksustamispiirkonna kohta.

Artikkel 5

Ühikumäärade arvutamise ja kehtestamise ning nendega seotud kohandustega seotud erandid

1.   2020. ja 2021. kalendriaasta puhul arvutatakse ühikumäärade kohandused vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 27 lõigetele 2–5 nende kahe aasta asjaomaste kindlaksmääratud kogukulude ning tulemuslikkuse kavas prognoositud teenuseühikute ja nende kahe aasta tegelikult registreeritud teenuseühikute erinevuse tõttu vähenenud või lisandunud kogutulu alusel. Neile kahele aastale viidatakse kui ühtsele ajavahemikule ja need asendavad kõnealustes sätetes osutatud ajavahemiku „n aastana“. Ilma et see piiraks rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 29 lõike 5 teise lõigu viimase lause kohaldamist, kohandatakse ühikumäärasid 2023. ja 2024. kalendriaastal.

2.   2020. ja 2021. kalendriaasta puhul arvutatakse ühikumäärade kohandused vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 27 lõikele 8 nende kahe aasta asjaomaste kindlaksmääratud kogukulude ning tulemuslikkuse kavas prognoositud teenuseühikute ja nende kahe aasta tegelikult registreeritud teenuseühikute erinevuse tõttu vähenenud või lisandunud kogutulu alusel. Neile kahele aastale viidatakse kui ühtsele ajavahemikule ja need asendavad kõnealustes sätetes osutatud ajavahemiku „n aastana“. Ilma et see piiraks rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 29 lõike 5 teise lõigu viimase lause kohaldamist, kohandatakse ühikumäärasid 2023. ja 2024. kalendriaastal.

3.   2020. ja 2021. kalendriaasta puhul arvutatakse rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 28 lõigete 4–6 kohane ühikumäärade vähendamine või suurendamine nende kahe aasta asjaomaste kindlaksmääratud kogukulude ja asjaomaste tegelike kogukulude põhjal. Neile kahele aastale viidatakse kui ühtsele ajavahemikule ja need asendavad kõnealustes sätetes osutatud kalendriaasta ajavahemiku. Ilma et see piiraks rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 29 lõike 5 teise lõigu viimase lause kohaldamist, tehakse n+2 aastal tegemisele kuuluvad ühikumäärade vähendamised või suurendamised 2023. kalendriaastal.

4.   Kolmanda võrdlusperioodi puhul arvutatakse kohandused kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 29 lõike 5 teise lõiguga tulemuslikkuse kavade projektide alusel, mis on asjakohased rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 17 lõike 1 kohaste ühikumäärade kehtestamiseks.

Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 29 lõikest 5 jaotatakse need kohandused võrdselt viiele kalendriaastale alates tulemuslikkuse kava vastuvõtmise aastale järgnevast aastast.

5.   Riiklik järelevalveasutus võib otsustada lõikes 4 osutatud ajavahemikku pikendada kuni seitsme kalendriaastani, kui see on vajalik selleks, et vältida ülekandmiste ebaproportsionaalset mõju õhuruumi kasutajatelt nõutavatele ühikumääradele.

Artikkel 6

Lisaaruandlus ja järelevalve

1.   Lisaks rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklites 4 ja 36 sätestatud kohustuste täitmisele esitavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad 15. detsembriks 2020 riiklikule järelevalveasutusele aruande, milles kirjeldatakse üksikasjalikult meetmeid, mis on kehtestatud selleks, et käsitleda COVID-19 pandeemia rahalist ja tegevusliku mõju nende tegevusele. Pärast aruande kättesaamist edastab riiklik järelevalveasutus selle komisjonile.

2.   Riiklikud järelevalveasutused ja komisjon võivad lõikes 1 osutatud aruandes sisalduvat teavet kasutada rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklis 37 sätestatud järelevalveülesannete täitmiseks.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

2

(3)  Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärused (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 (ELT L 56, 25.2.2019, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 29. mai 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/903, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks, mis algab 1. jaanuaril 2020 ja lõpeb 31. detsembril 2024 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 49).

4

(5)  Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 391/2013, milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem (ELT L 128, 9.5.2013, lk 31).

5

---

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1628,

3. november 2020,

millega kehtestatakse liidu tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimise suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta, (2) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud ekspordi kaitsemeetmete ja ühiste eeskirjade komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2015/478 artiklile 2 teatas Prantsusmaa komisjonile, et suundumused kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimises näivad osutavat järelevalvevajadusele. Eelkõige on Prantsusmaa taotlenud tagasiulatuva järelevalve kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2015/478 artiklile 2 teatas Prantsusmaa komisjonile, et suundumused kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimises näivad osutavat järelevalvevajadusele. Eelkõige on Prantsusmaa taotlenud tagasiulatuva järelevalve kehtestamist.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikliga 10 võib kohaldada liidu järelevalvet, kui impordisuundumused ähvardavad kahjustada liidu tootjate huve ja kui liidu huvid seda nõuavad. Määruse (EL) 2015/755 artikli 7 kohaselt on samuti võimalik kehtestada järelevalve juhul, kui liidu huvid seda nõuavad. Tagasiulatuva järelevalve võib kehtestada mõlema määruse alusel vastavalt artikli 10 lõike 1 punktile a ja artikli 7 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikliga 10 võib kohaldada liidu järelevalvet, kui impordisuundumused ähvardavad kahjustada liidu tootjate huve ja kui liidu huvid seda nõuavad. Määruse (EL) 2015/755 artikli 7 kohaselt on samuti võimalik kehtestada järelevalve juhul, kui liidu huvid seda nõuavad. Tagasiulatuva järelevalve võib kehtestada mõlema määruse alusel vastavalt artikli 10 lõike 1 punktile a ja artikli 7 lõike 1 punktile a.

| (3) | Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt suurenes ajavahemikul 2017–2019 kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli liitu importimine 512 % – 87,6 tuhandelt tonnilt 536,2 tuhande tonnini. Lisaks lõid kuuest peamisest impordiallikast pärit kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordihinnad 2019. aastal liidu tootjate hinnad alla keskmiselt 15 %. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt suurenes ajavahemikul 2017–2019 kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli liitu importimine 512 % – 87,6 tuhandelt tonnilt 536,2 tuhande tonnini. Lisaks lõid kuuest peamisest impordiallikast pärit kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordihinnad 2019. aastal liidu tootjate hinnad alla keskmiselt 15 %.

| (4) | Kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli tarbimine suurenes ELis aastatel 2017–2019 hinnanguliselt 10 % – 3,9 miljonilt tonnilt 4,3 miljonile tonnile. Samal ajavahemikul kasvas kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli tootmine kogu maailmas 80,6 miljonilt tonnilt 87,5 miljonile tonnile. Arvestades maailmatoodangu mahtu võrreldes ELi kogutarbimisega, leitakse, et isegi väikestel häiretel kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli ülemaailmsel turul võib olla väga tõsine mõju pakkumisele ELi turul nii koguste kui ka hindade osas. |
| --- | --- |

(4)

Kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli tarbimine suurenes ELis aastatel 2017–2019 hinnanguliselt 10 % – 3,9 miljonilt tonnilt 4,3 miljonile tonnile. Samal ajavahemikul kasvas kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli tootmine kogu maailmas 80,6 miljonilt tonnilt 87,5 miljonile tonnile. Arvestades maailmatoodangu mahtu võrreldes ELi kogutarbimisega, leitakse, et isegi väikestel häiretel kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli ülemaailmsel turul võib olla väga tõsine mõju pakkumisele ELi turul nii koguste kui ka hindade osas.

| (5) | Peale selle on kokku ligikaudu 84 % kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli ülemaailmsest kogutoodangust (üle 70 miljoni tonni) pärit Ameerika Ühendriikidest (54 %) ja Brasiiliast (30 %). Nende kahe riigi tootmisvõimsus on nii suur, et isegi nende aastatoodangu piiratud ülejääk võib maailmaturul tähendada ülepakkumist, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed palju väiksematele turgudele, näiteks ELile. Import Ameerika Ühendriikidest ELi on viimase kolme aasta jooksul pidevalt kasvanud ning import Brasiiliast on 2020. aasta esimestel kuudel järsult kasvanud. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle on kokku ligikaudu 84 % kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli ülemaailmsest kogutoodangust (üle 70 miljoni tonni) pärit Ameerika Ühendriikidest (54 %) ja Brasiiliast (30 %). Nende kahe riigi tootmisvõimsus on nii suur, et isegi nende aastatoodangu piiratud ülejääk võib maailmaturul tähendada ülepakkumist, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed palju väiksematele turgudele, näiteks ELile. Import Ameerika Ühendriikidest ELi on viimase kolme aasta jooksul pidevalt kasvanud ning import Brasiiliast on 2020. aasta esimestel kuudel järsult kasvanud.

| (6) | Samuti tuleks meelde tuletada, et viimase viie aasta jooksul on Ameerika Ühendriikide turul juba täheldatud mõningast liigset tootmisvõimsust, mille tõttu on mitu riiki (nt Brasiilia, Hiina, Peruu, Colombia) pidanud võtma vastu või taastama meetmed, et piirata Ameerika Ühendriikidest pärit kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi määra. On selge, et varem Ameerika Ühendriikidest nendele turgudele eksporditud kogused võidakse nüüd ümber suunata teistele turgudele, näiteks ELi turule. Peale selle tuleks meelde tuletada, et ELi dumpinguvastased meetmed kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli suhtes tunnistati kehtetuks 2019. aasta mais. |
| --- | --- |

(6)

Samuti tuleks meelde tuletada, et viimase viie aasta jooksul on Ameerika Ühendriikide turul juba täheldatud mõningast liigset tootmisvõimsust, mille tõttu on mitu riiki (nt Brasiilia, Hiina, Peruu, Colombia) pidanud võtma vastu või taastama meetmed, et piirata Ameerika Ühendriikidest pärit kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi määra. On selge, et varem Ameerika Ühendriikidest nendele turgudele eksporditud kogused võidakse nüüd ümber suunata teistele turgudele, näiteks ELi turule. Peale selle tuleks meelde tuletada, et ELi dumpinguvastased meetmed kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli suhtes tunnistati kehtetuks 2019. aasta mais.

| (7) | Kuna import on viimastel aastatel suurenenud, on liidu tootmisharu turuosa vähenenud. ELi nõudlus on viimastel kuudel kokku kuivanud ja liidu tootmisharu majanduslik olukord on halvenenud. Kui turg taastub, võib eeldada, et olemasolevad kasutamata varud peamistes ELi mittekuuluvates tootjariikides eksporditakse suurtes kogustes ELi, mis takistab ELi tootmisharul taastuda. Lisaks ei saa välistada, et tootmistegevuse säilitamiseks võivad mõned valitsused anda oma etanoolitööstusele subsiidiume või muid toetusi. Mõne toetusprojekti algatamist Ameerika Ühendriikides juba arutatakse. |
| --- | --- |

(7)

Kuna import on viimastel aastatel suurenenud, on liidu tootmisharu turuosa vähenenud. ELi nõudlus on viimastel kuudel kokku kuivanud ja liidu tootmisharu majanduslik olukord on halvenenud. Kui turg taastub, võib eeldada, et olemasolevad kasutamata varud peamistes ELi mittekuuluvates tootjariikides eksporditakse suurtes kogustes ELi, mis takistab ELi tootmisharul taastuda. Lisaks ei saa välistada, et tootmistegevuse säilitamiseks võivad mõned valitsused anda oma etanoolitööstusele subsiidiume või muid toetusi. Mõne toetusprojekti algatamist Ameerika Ühendriikides juba arutatakse.

| (8) | Võttes arvesse kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi hiljutisi suundumusi ja praegust liigset tootmisvõimsust, võib kahjulik mõju liidu tootjatele lähitulevikus kiiresti suureneda. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi hiljutisi suundumusi ja praegust liigset tootmisvõimsust, võib kahjulik mõju liidu tootjatele lähitulevikus kiiresti suureneda.

| (9) | Seega on liidu huvides nõuda, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi suhtes kohaldataks liidu tagasiulatuvat järelevalvet, et esitada enne ametliku impordistatistika avaldamist statistilist teavet, mis võimaldaks kiiresti analüüsida kõigist kolmandatest riikidest pärit impordi suundumusi. Andmete kiire ja varajane hankimine on vajalik selleks, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli maailmaturul toimuvate kiirete muutuste korral saaks kaitsta liidu haavatavat taastuva etanooli turgu. |
| --- | --- |

(9)

Seega on liidu huvides nõuda, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi suhtes kohaldataks liidu tagasiulatuvat järelevalvet, et esitada enne ametliku impordistatistika avaldamist statistilist teavet, mis võimaldaks kiiresti analüüsida kõigist kolmandatest riikidest pärit impordi suundumusi. Andmete kiire ja varajane hankimine on vajalik selleks, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli maailmaturul toimuvate kiirete muutuste korral saaks kaitsta liidu haavatavat taastuva etanooli turgu.

| (10) | Kuna kütusena kasutatavat etanooli saab klassifitseerida erinevatesse CN-rubriikidesse, mis sisaldavad muid tooteid, tuleks luua eraldi TARICi koodid, et tagada piisav järelevalve ainult asjaomase toote üle. Tagasiulatuva järelevalve kohaldamisala laiendatakse lisas loetletud toodetele. |
| --- | --- |

(10)

Kuna kütusena kasutatavat etanooli saab klassifitseerida erinevatesse CN-rubriikidesse, mis sisaldavad muid tooteid, tuleks luua eraldi TARICi koodid, et tagada piisav järelevalve ainult asjaomase toote üle. Tagasiulatuva järelevalve kohaldamisala laiendatakse lisas loetletud toodetele.

| (11) | Järelevalvesüsteem tuleks kehtestada üheks aastaks, mida peetakse piisavaks, et jälgida impordi arengut turu taastumise ajal, kuni saavutatakse stabiilne olukord, |
| --- | --- |

(11)

Järelevalvesüsteem tuleks kehtestada üheks aastaks, mida peetakse piisavaks, et jälgida impordi arengut turu taastumise ajal, kuni saavutatakse stabiilne olukord,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas loetletud kütusena kasutatav taastuvallikatest toodetud etanool lubatakse liidus vabasse ringlusesse liidu tagasiulatuva järelevalve alusel kooskõlas määrustega (EL) 2015/478 ja (EL) 2015/755.

2.   Käesoleva määrusega hõlmatud toodete klassifikatsiooni aluseks on TARIC. Käesoleva määrusega hõlmatud toodete päritolu määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (3) artiklile 60.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning see jääb jõusse üheks aastaks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 123, 19.5.2015, lk 33.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

3

---

LISA

Loetelu toodetest, mille suhtes kohaldatakse liidu tagasiulatuvat järelevalvet

Tagasiulatuva järelevalvega hõlmatav asjaomane toode on kütusena kasutatav taastuvallikatest toodetud etanool, st põllumajandustoodetest valmistatud etüülalkohol (nagu esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas), denatureeritud või denatureerimata, välja arvatud tooted, mille veesisaldus on standardi EN 15376 kohaselt mõõdetuna üle 0,3 % (m/m), ning põllumajandustoodetest valmistatud etüülalkohol (nagu esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas), mis sisaldub bensiinisegudes, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 10 % (v/v), ning mida kasutatakse kütusena. Asjaomane toode hõlmab ka põllumajandustoodetest valmistatud etüülalkoholi (nagu esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas), mis sisaldub etüül-tert-butüüleetris (ETBE).

Asjaomase tootena käsitatakse üksnes taastuvallikatest toodetud etanooli, mida kasutatakse kütusena. Seega ei hõlma taotlus sünteetilist etanooli ja sellist taastuvallikatest toodetud etanooli, mis on ette nähtud kasutamiseks muul otstarbel kui kütusena, st tööstuslikult või jookides.

Praegu klassifitseeritakse asjaomane toode järgmiste CN- ja TARICi koodide alla:

| CN-koodid | TARICi koodi laiendus |
| --- | --- |
| ex 2207 10 00 | 11 |
| ex 2207 20 00 | 11 |
| ex 2208 90 99 | 11 |
| ex 2710 12 21 | 10 |
| ex 2710 12 25 | 10 |
| ex 2710 12 31 | 10 |
| ex 2710 12 41 | 10 |
| ex 2710 12 45 | 10 |
| ex 2710 12 49 | 10 |
| ex 2710 12 50 | 10 |
| ex 2710 12 70 | 10 |
| ex 2710 12 90 | 10 |
| ex 3814 00 10 | 10 |
| ex 3814 00 90 , | 70 |
| ex 3820 00 00 | 10 |
| ex 3824 99 92 | 66 |

CN-koodid

TARICi koodi laiendus

ex 2207 10 00

11

ex 2207 20 00

11

ex 2208 90 99

11

ex 2710 12 21

10

ex 2710 12 25

10

ex 2710 12 31

10

ex 2710 12 41

10

ex 2710 12 45

10

ex 2710 12 49

10

ex 2710 12 50

10

ex 2710 12 70

10

ex 2710 12 90

10

ex 3814 00 10

10

ex 3814 00 90 ,

70

ex 3820 00 00

10

ex 3824 99 92

66

---

OTSUSED

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/15

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1629,

29. oktoober 2020,

millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa taotles 7. augusti 2019. aasta kirjas luba kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele mere- ja siseveelaevadele vahetult jaotatava elektri suhtes (edaspidi „kaldalt tulev elekter“) direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt. Prantsuse ametiasutused esitasid lisateavet ja selgitusi 4. märtsil 2020 ja 30. aprillil 2020. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa taotles 7. augusti 2019. aasta kirjas luba kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele mere- ja siseveelaevadele vahetult jaotatava elektri suhtes (edaspidi „kaldalt tulev elekter“) direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt. Prantsuse ametiasutused esitasid lisateavet ja selgitusi 4. märtsil 2020 ja 30. aprillil 2020.

| (2) | Vähendatud maksumääraga, mida Prantsusmaa kavatseb kohaldada, soovib ta edendada kaldalt tuleva elektri kasutamist. Sellise elektri kasutamist peetakse sadamakai ääres seisvate laevade elektritarbimise vajaduste katmisel keskkonnasõbralikumaks, kui seda on punkrikütuste põletamine laevade pardal. |
| --- | --- |

(2)

Vähendatud maksumääraga, mida Prantsusmaa kavatseb kohaldada, soovib ta edendada kaldalt tuleva elektri kasutamist. Sellise elektri kasutamist peetakse sadamakai ääres seisvate laevade elektritarbimise vajaduste katmisel keskkonnasõbralikumaks, kui seda on punkrikütuste põletamine laevade pardal.

| (3) | Kuna kaldalt tuleva elektri kasutamisel ei teki sellist õhusaasteainete heidet nagu punkrikütuste põletamisel kai ääres seisvate laevade pardal, parandab see sadamalinnade õhukvaliteeti. Prantsusmaa elektrienergia tootmise struktuuri erilisi tingimusi arvesse võttes võib punkrikütuste põletamisel toodetava elektrienergia asemel kaldalt tulevat elektrit kasutades vähendada lisaks CO2-heidet, muid õhusaasteaineid ja müra. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata liidu keskkonna-, tervise- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuna kaldalt tuleva elektri kasutamisel ei teki sellist õhusaasteainete heidet nagu punkrikütuste põletamisel kai ääres seisvate laevade pardal, parandab see sadamalinnade õhukvaliteeti. Prantsusmaa elektrienergia tootmise struktuuri erilisi tingimusi arvesse võttes võib punkrikütuste põletamisel toodetava elektrienergia asemel kaldalt tulevat elektrit kasutades vähendada lisaks CO2-heidet, muid õhusaasteaineid ja müra. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata liidu keskkonna-, tervise- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele.

| (4) | Lubades Prantsusmaal kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes vähendatud maksumäära, ei minda sellise elektri kasutamise suurendamiseks vajalikust kaugemale, kuna elektrienergia tootmine laevade pardal jääb endiselt enamikul juhtudel konkurentsivõimelisemaks võimaluseks. Samal põhjusel ja asjaomase tehnoloogia praeguse suhteliselt väikese turuosa tõttu ei too kõnealune vähendatud maksumäära kohaldamine oma jõusoleku ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(4)

Lubades Prantsusmaal kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes vähendatud maksumäära, ei minda sellise elektri kasutamise suurendamiseks vajalikust kaugemale, kuna elektrienergia tootmine laevade pardal jääb endiselt enamikul juhtudel konkurentsivõimelisemaks võimaluseks. Samal põhjusel ja asjaomase tehnoloogia praeguse suhteliselt väikese turuosa tõttu ei too kõnealune vähendatud maksumäära kohaldamine oma jõusoleku ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist.

| (5) | Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et see ei heidutaks asjaomaseid ettevõtjaid vajalike investeeringute tegemisest, on asjakohane anda taotletud luba alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2026. Loa kehtivus peaks aga lõppema alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama kaldalt tuleva elektri maksusoodustusi käsitlevaid üldsätteid, mille nõukogu võtab vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või muu asjakohase sätte alusel, kui selliseid sätteid hakatakse kohaldama enne 31. detsembrit 2026. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et see ei heidutaks asjaomaseid ettevõtjaid vajalike investeeringute tegemisest, on asjakohane anda taotletud luba alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2026. Loa kehtivus peaks aga lõppema alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama kaldalt tuleva elektri maksusoodustusi käsitlevaid üldsätteid, mille nõukogu võtab vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või muu asjakohase sätte alusel, kui selliseid sätteid hakatakse kohaldama enne 31. detsembrit 2026.

| (6) | Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi reeglite kohaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi reeglite kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaal lubatakse kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele, mis ei ole eraomanduses olevad lõbusõidulaevad, vahetult jaotatava elektri suhtes (edaspidi „kaldalt tulev elekter“), tingimusel et järgitakse direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 osutatud madalaimaid maksustamistasemeid.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2026.

Kui nõukogu võtab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või mõne muu nimetatud lepingu asjaomase sätte alusel vastu kaldalt tulevat elektrit käsitlevaid maksusoodustusi hõlmavad üldsätted, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealuseid üldsätteid.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 29. oktoober 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

---

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1630,

3. november 2020,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1326 seoses tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmete, majapidamismasinate, elektriliste tööriistade ja nendesarnaste seadmete, elektrivalgustite ja nendetaoliste seadmete, multimeediaseadmete, lülitus- ja juhtimisaparaatide elektromagnetilise ühilduvusega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/30/EL (2) artikliga 13 eeldatakse, et elektriseadmed, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/30/EL (2) artikliga 13 eeldatakse, et elektriseadmed, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (2) | Rakendusotsusega C(2016) 7641 (3) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse koostada ja vaadata läbi direktiivi 2014/30/EL toetavad elektromagnetilise ühilduvuse harmoneeritud standardid. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsusega C(2016) 7641 (3) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse koostada ja vaadata läbi direktiivi 2014/30/EL toetavad elektromagnetilise ühilduvuse harmoneeritud standardid.

| (3) | Rakendusotsuses C(2016) 7641 sätestatud taotluse alusel vaatasid CEN ja Cenelec läbi järgmised harmoneeritud standardid, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias: (4) EN 55011:2009, EN 55014-1:2006, EN 55015:2013 ja EN 55032:2012. Selle tulemusena võeti vastu vastavalt järgmised harmoneeritud standardid ja nende muudatused: EN 55011:2016, EN 55011:2016/A1:2017 ja EN 55011:2016/A11:2020 (tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmed); EN 55014-1:2017 ja EN 55014-1:2017/A11:2020 (majapidamismasinad, elektrilised tööriistad ja nendesarnased seadmed); EN IEC 55015:2019 ja EN IEC 55015:2019/A11:2020 (elektrivalgustid ja nendetaolised seadmed) ning EN 55032:2015 ja EN 55032:2015/A11:20 (multimeediaseadmed). |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsuses C(2016) 7641 sätestatud taotluse alusel vaatasid CEN ja Cenelec läbi järgmised harmoneeritud standardid, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias: (4) EN 55011:2009, EN 55014-1:2006, EN 55015:2013 ja EN 55032:2012. Selle tulemusena võeti vastu vastavalt järgmised harmoneeritud standardid ja nende muudatused: EN 55011:2016, EN 55011:2016/A1:2017 ja EN 55011:2016/A11:2020 (tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmed); EN 55014-1:2017 ja EN 55014-1:2017/A11:2020 (majapidamismasinad, elektrilised tööriistad ja nendesarnased seadmed); EN IEC 55015:2019 ja EN IEC 55015:2019/A11:2020 (elektrivalgustid ja nendetaolised seadmed) ning EN 55032:2015 ja EN 55032:2015/A11:20 (multimeediaseadmed).

| (4) | Rakendusotsuses C(2016) 7641 sätestatud taotluse alusel muutsid CEN ja Cenelec harmoneeritud standardit EN 62026-2:2013, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (5) C-seerias. Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 62026-2:2013/A1:2019. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsuses C(2016) 7641 sätestatud taotluse alusel muutsid CEN ja Cenelec harmoneeritud standardit EN 62026-2:2013, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (5) C-seerias. Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 62026-2:2013/A1:2019.

| (5) | Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas kõnealused harmoneeritud standardid vastavad rakendusotsuses C(2016) 7641 sätestatud taotlusele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas kõnealused harmoneeritud standardid vastavad rakendusotsuses C(2016) 7641 sätestatud taotlusele.

| (6) | Harmoneeritud standardid EN 55011:2016 (muudetud standarditega EN 55011:2016/A1:2017 ja EN 55011:2016/A11:2020), EN 55014-1:2017 (muudetud standardiga EN 55014-1:2017/A11:2020), EN IEC 55015:2019 (muudetud standardiga EN IEC 55015:2019/A11:2020), EN 55032:2015 (muudetud standardiga EN 55032:2015/A11:2020) ja EN 62026-2:2013 (muudetud standardiga EN 62026-2:2013/A1:2019) vastavad nende suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud direktiivis 2014/30/EL. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele harmoneeritud standarditele Euroopa Liidu Teatajas koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele. |
| --- | --- |

(6)

Harmoneeritud standardid EN 55011:2016 (muudetud standarditega EN 55011:2016/A1:2017 ja EN 55011:2016/A11:2020), EN 55014-1:2017 (muudetud standardiga EN 55014-1:2017/A11:2020), EN IEC 55015:2019 (muudetud standardiga EN IEC 55015:2019/A11:2020), EN 55032:2015 (muudetud standardiga EN 55032:2015/A11:2020) ja EN 62026-2:2013 (muudetud standardiga EN 62026-2:2013/A1:2019) vastavad nende suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud direktiivis 2014/30/EL. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele harmoneeritud standarditele Euroopa Liidu Teatajas koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele.

| (7) | Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/1326 (6) I lisas on loetletud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2014/30/EL. Selleks et direktiivi 2014/30/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited oleksid loetletud ühes aktis, tuleb nende standardite viited koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele lisada kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/1326 (6) I lisas on loetletud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2014/30/EL. Selleks et direktiivi 2014/30/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited oleksid loetletud ühes aktis, tuleb nende standardite viited koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele lisada kõnealusesse lisasse.

| (8) | Seepärast tuleb Euroopa Liidu Teataja C-seeriast kustutada järgmiste harmoneeritud standardite viited koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele: EN 55011:2009 (muudetud standardiga EN 55011:2009/A1:2010), EN 55014-1:2006 (muudetud standarditega EN 55014-1:2006/A1:2009 ja EN 55014-1:2006/A2:2011), EN 55015:2013, EN 55032:2012 (parandatud standardiga EN 55032:2012/AC:2013) ja EN 62026-2:2013. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleb Euroopa Liidu Teataja C-seeriast kustutada järgmiste harmoneeritud standardite viited koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele: EN 55011:2009 (muudetud standardiga EN 55011:2009/A1:2010), EN 55014-1:2006 (muudetud standarditega EN 55014-1:2006/A1:2009 ja EN 55014-1:2006/A2:2011), EN 55015:2013, EN 55032:2012 (parandatud standardiga EN 55032:2012/AC:2013) ja EN 62026-2:2013.

| (9) | Rakendusotsuse (EL) 2019/1326 II lisas on loetletud direktiivi 2014/30/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeriast. Seega on asjakohane lisada nimetatud viited koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusotsuse (EL) 2019/1326 II lisas on loetletud direktiivi 2014/30/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeriast. Seega on asjakohane lisada nimetatud viited koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele kõnealusesse lisasse.

| (10) | Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et valmistuda harmoneeritud standardite EN 55011:2016 (muudetud standarditega EN 55011:2016/A1:2017 ja EN 55011:2016/A11:2020), EN 55014-1:2017 (muudetud standardiga EN 55014-1:2017/A11:2020), EN IEC 55015:2019 (muudetud standardiga EN IEC 55015:2019/A11:2020), EN 55032:2015 (muudetud standardiga EN 55032:2015/A11:2020) ja EN 62026-2:2013 (muudetud standardiga EN 62026-2:2013/A1:2019) kohaldamiseks, on vaja järgmiste harmoneeritud standardite viidete ja nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele osutavate viidete kustutamine edasi lükata: EN 55011:2009 (muudetud standardiga EN 55011:2009/A1:2010), EN 55014-1:2006 (muudetud standarditega EN 55014-1:2006/A1:2009 ja EN 55014-1:2006/A2:2011), EN 55015:2013, EN 55032:2012 (parandatud standardiga EN 55032:2012/AC:2013) ja EN 62026-2:2013. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et valmistuda harmoneeritud standardite EN 55011:2016 (muudetud standarditega EN 55011:2016/A1:2017 ja EN 55011:2016/A11:2020), EN 55014-1:2017 (muudetud standardiga EN 55014-1:2017/A11:2020), EN IEC 55015:2019 (muudetud standardiga EN IEC 55015:2019/A11:2020), EN 55032:2015 (muudetud standardiga EN 55032:2015/A11:2020) ja EN 62026-2:2013 (muudetud standardiga EN 62026-2:2013/A1:2019) kohaldamiseks, on vaja järgmiste harmoneeritud standardite viidete ja nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele osutavate viidete kustutamine edasi lükata: EN 55011:2009 (muudetud standardiga EN 55011:2009/A1:2010), EN 55014-1:2006 (muudetud standarditega EN 55014-1:2006/A1:2009 ja EN 55014-1:2006/A2:2011), EN 55015:2013, EN 55032:2012 (parandatud standardiga EN 55032:2012/AC:2013) ja EN 62026-2:2013.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1326 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1326 vastavalt muuta.

| (12) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(12)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2019/1326 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusotsuse (EL) 2019/1326 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 3. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/30/EL elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 79).

2

(3)  Komisjoni 30. novembri 2016. aasta rakendusotsus C(2016) 7641 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/30/EL (elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) toetava standardimistaotluse kohta, mis esitatakse Euroopa Standardikomiteele, Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile seoses harmoneeritud standarditega.

3

(4)  
  ELT C 246, 13.7.2018, lk 1.

4

(5)  
  ELT C 246, 13.7.2018, lk 1.

5

(6)  Komisjoni 5. augusti 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1326 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/30/EL toetuseks koostatud elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 206, 6.8.2019, lk 27).

6

---

I LISA

Rakendusotsuse (EL) 2019/1326 I lisasse lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| „10. | EN 55011:2016
  Tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmed. Raadiosageduslike häiringute tunnussuurused. Piirväärtused ja mõõtemeetodid
  EN 55011:2016/A1:2017
  EN 55011:2016/A11:2020 |
| 11. | EN 55014-1:2017
  Elektromagnetiline ühilduvus. Nõuded majapidamismasinatele, elektrilistele tööriistadele ja nendesarnastele seadmetele. Osa 1: Emissioon
  EN 55014-1:2017/A11:2020 |
| 12. | EN IEC 55015:2019
  Elektrivalgustite ja nendetaoliste seadmete raadiohäiringu-tunnussuuruste piirväärtused ja mõõtemeetodid
  EN IEC 55015:2019/A11:2020 |
| 13. | EN 55032:2015
  Multimeediaseadme elektromagnetiline ühilduvus. Kiirgusnõuded
  EN 55032:2015/A11:2020 |
| 14. | EN 62026-2:2013
  Madalpingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Kontrolleri ja seadme vahelised liidesed. Osa 2: Aktivaator-andur-liides
  EN 62026-2:2013/A1:2019“. |

Nr

Viide standardile

„10.

EN 55011:2016

Tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmed. Raadiosageduslike häiringute tunnussuurused. Piirväärtused ja mõõtemeetodid

EN 55011:2016/A1:2017

EN 55011:2016/A11:2020

11.

EN 55014-1:2017

Elektromagnetiline ühilduvus. Nõuded majapidamismasinatele, elektrilistele tööriistadele ja nendesarnastele seadmetele. Osa 1: Emissioon

EN 55014-1:2017/A11:2020

12.

EN IEC 55015:2019

Elektrivalgustite ja nendetaoliste seadmete raadiohäiringu-tunnussuuruste piirväärtused ja mõõtemeetodid

EN IEC 55015:2019/A11:2020

13.

EN 55032:2015

Multimeediaseadme elektromagnetiline ühilduvus. Kiirgusnõuded

EN 55032:2015/A11:2020

14.

EN 62026-2:2013

Madalpingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Kontrolleri ja seadme vahelised liidesed. Osa 2: Aktivaator-andur-liides

EN 62026-2:2013/A1:2019“.

---

II LISA

Rakendusotsuse (EL) 2019/1326 II lisasse lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| „7. | EN 55011:2009
  Tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmed. Raadiosageduslike häiringute tunnussuurused. Piirväärtused ja mõõtemeetodid
  EN 55011:2009/A1:2010 | 4. mai 2022 |
| 8. | EN 55014-1:2006
  Elektromagnetiline ühilduvus. Nõuded majapidamismasinatele, elektrilistele tööriistadele ja nendesarnastele seadmetele. Osa 1: Emissioon
  EN 55014-1:2006/A1:2009
  EN 55014-1:2006/A2:2011 | 4. mai 2022 |
| 9. | EN 55015:2013
  Elektrivalgustite ja nendetaoliste seadmete raadiohäiringu-tunnussuuruste piirväärtused ja mõõtemeetodid | 4. mai 2022 |
| 10. | EN 55032:2012
  Multimeediaseadme elektromagnetiline ühilduvus. Kiirgusnõuded
  EN 55032:2012/AC:2013 | 4. mai 2022 |
| 11. | EN 62026-2:2013
  Madalpingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Kontrolleri ja seadme vahelised liidesed. Osa 2: Aktivaator-andur-liides | 4. mai 2022“. |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

„7.

EN 55011:2009

Tööstus-, teadus- ja meditsiiniseadmed. Raadiosageduslike häiringute tunnussuurused. Piirväärtused ja mõõtemeetodid

EN 55011:2009/A1:2010

4. mai 2022

8.

EN 55014-1:2006

Elektromagnetiline ühilduvus. Nõuded majapidamismasinatele, elektrilistele tööriistadele ja nendesarnastele seadmetele. Osa 1: Emissioon

EN 55014-1:2006/A1:2009

EN 55014-1:2006/A2:2011

4. mai 2022

9.

EN 55015:2013

Elektrivalgustite ja nendetaoliste seadmete raadiohäiringu-tunnussuuruste piirväärtused ja mõõtemeetodid

4. mai 2022

10.

EN 55032:2012

Multimeediaseadme elektromagnetiline ühilduvus. Kiirgusnõuded

EN 55032:2012/AC:2013

4. mai 2022

11.

EN 62026-2:2013

Madalpingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Kontrolleri ja seadme vahelised liidesed. Osa 2: Aktivaator-andur-liides

4. mai 2022“.

---

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/21

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2020/1631,

22. oktoober 2020,

Euroopa Liidu Statistikaametile (Eurostat) konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe edastamist käsitlevate otsuste vastuvõtmise delegeerimise kohta (EKP/2020/53)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 12.1,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artiklit 8a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8a lõike 1 kohaselt võib edastada konfidentsiaalset statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPSi) liikme, kes selle teabe kogus, ja Euroopa statistikasüsteemi asutuse vahel, kui see edastamine on vajalik Euroopa statistika tõhusaks arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks või selle kvaliteedi parandamiseks EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi (ESS) vastavates pädevusvaldkondades ning see vajadus on põhjendatud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8a lõike 1 kohaselt võib edastada konfidentsiaalset statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPSi) liikme, kes selle teabe kogus, ja Euroopa statistikasüsteemi asutuse vahel, kui see edastamine on vajalik Euroopa statistika tõhusaks arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks või selle kvaliteedi parandamiseks EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi (ESS) vastavates pädevusvaldkondades ning see vajadus on põhjendatud.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8a kohaselt võib konfidentsiaalset teavet EKPSi ja ESSi vahel vahetada, kui kohaldatakse täiendavaid tagatisi, st esimese edastamise järel täiendavaks edastamiseks peab teabe kogunud asutus selleks andma selge nõusoleku ja konfidentsiaalset statistilist teavet ei või kasutada muudel eesmärkidel peale statistiliste, näiteks maksustamise eesmärgil või õiguslikes menetlustes. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8a kohaselt võib konfidentsiaalset teavet EKPSi ja ESSi vahel vahetada, kui kohaldatakse täiendavaid tagatisi, st esimese edastamise järel täiendavaks edastamiseks peab teabe kogunud asutus selleks andma selge nõusoleku ja konfidentsiaalset statistilist teavet ei või kasutada muudel eesmärkidel peale statistiliste, näiteks maksustamise eesmärgil või õiguslikes menetlustes.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 20 lõike 2 kohaselt võivad üksnes Euroopa statistika tegemiseks kogutud konfidentsiaalseid andmeid kasutada riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) ainult statistilistel eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui statistiline üksus on andnud oma selge nõusoleku andmete kasutamiseks muudel eesmärkidel. Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 20 lõike 4 kohaselt peab Eurostat võtma oma vastavates pädevusvaldkondades kõik vajalikud regulatiivsed, haldus-, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalsete andmete füüsiline ja loogiline kaitse. Sellest lähtudes on Eurostat Euroopa Keskpangale kinnitanud, et ta tagab edastatud statistilise teabe konfidentsiaalsuse ning et seda kasutatakse üksnes statistilistel eesmärkidel ja seda ei kuulu täiendavale avaldamisele. Seetõttu on Eurostat EKP nõukogu hinnangul kehtestanud vajalikud meetmed, millega tagatakse EKP poolt edastatud konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe konfidentsiaalsus. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 20 lõike 2 kohaselt võivad üksnes Euroopa statistika tegemiseks kogutud konfidentsiaalseid andmeid kasutada riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) ainult statistilistel eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui statistiline üksus on andnud oma selge nõusoleku andmete kasutamiseks muudel eesmärkidel. Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 20 lõike 4 kohaselt peab Eurostat võtma oma vastavates pädevusvaldkondades kõik vajalikud regulatiivsed, haldus-, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalsete andmete füüsiline ja loogiline kaitse. Sellest lähtudes on Eurostat Euroopa Keskpangale kinnitanud, et ta tagab edastatud statistilise teabe konfidentsiaalsuse ning et seda kasutatakse üksnes statistilistel eesmärkidel ja seda ei kuulu täiendavale avaldamisele. Seetõttu on Eurostat EKP nõukogu hinnangul kehtestanud vajalikud meetmed, millega tagatakse EKP poolt edastatud konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe konfidentsiaalsus.

| (4) | Märtsis 2003 sõlmisid EKP ja Eurostat vastastikuse mõistmise memorandumi majandus- ja finantsstatistika kohta (3) (edaspidi majandus- ja finantsstatistika memorandum), mis muu hulgas sätestab andmevahetuse ja andmete taasesitamise raamistiku. Selle memorandumi G osas sätestatakse, et õigeaegse andmevahetuse kord sätestatakse teenustaseme kokkuleppes, kus käsitletakse ka konfidentsiaalsete statistiliste andmete vahetamist. Majandus- ja finantsstatistika memorandumi 2. lisas esitatud andmevahetuse teenustaseme kokkulepe, (4) mis sõlmiti veebruaris 2008, kirjeldab poolte vastutust, korraldusi ja andmevahetuse kanaleid EKP statistika peadirektoraadi ja Eurostati vahel. Selle teenustaseme kokkuleppe 1. liide sätestab Eurostati ja EKP vahel statistilise teabe vahetamise korra. Statistiline teave hõlmab muu hulgas finantskontode kvartalistatistika, rahaloomeasutuste bilansikirjete ja intressmäärade statistika, rahaloomeasutuste intressimäärade statistika ja välisstatistika, mida kogutakse suunise EKP/2013/24, (5) Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), (6) Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) (7) ja suunise EKP/2011/23 (8) alusel. |
| --- | --- |

(4)

Märtsis 2003 sõlmisid EKP ja Eurostat vastastikuse mõistmise memorandumi majandus- ja finantsstatistika kohta (3) (edaspidi majandus- ja finantsstatistika memorandum), mis muu hulgas sätestab andmevahetuse ja andmete taasesitamise raamistiku. Selle memorandumi G osas sätestatakse, et õigeaegse andmevahetuse kord sätestatakse teenustaseme kokkuleppes, kus käsitletakse ka konfidentsiaalsete statistiliste andmete vahetamist. Majandus- ja finantsstatistika memorandumi 2. lisas esitatud andmevahetuse teenustaseme kokkulepe, (4) mis sõlmiti veebruaris 2008, kirjeldab poolte vastutust, korraldusi ja andmevahetuse kanaleid EKP statistika peadirektoraadi ja Eurostati vahel. Selle teenustaseme kokkuleppe 1. liide sätestab Eurostati ja EKP vahel statistilise teabe vahetamise korra. Statistiline teave hõlmab muu hulgas finantskontode kvartalistatistika, rahaloomeasutuste bilansikirjete ja intressmäärade statistika, rahaloomeasutuste intressimäärade statistika ja välisstatistika, mida kogutakse suunise EKP/2013/24, (5) Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), (6) Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) (7) ja suunise EKP/2011/23 (8) alusel.

| (5) | EKP otsustamismenetluse lihtsustamiseks seoses otsustega Eurostatile konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe edastamise kohta majandus- ja finantsstatistika memorandumi eesmärkidel, samuti seoses otsustega andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise kohta, mis võib osutuda vajalikuks Eurostatile konfidentsiaalse statistilise teabe edastamiseks, tuleb võimaldada teatavate otsuste tegemise volituste delegeerimine käesoleva delegeerimisotsuse kohaselt. Delegeeritud otsus Eurostatile konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe edastamise kohta käsitleb teavet ELi, euroala ja riigi tasemel ning riikide andmeedastusi EKP õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

(5)

EKP otsustamismenetluse lihtsustamiseks seoses otsustega Eurostatile konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe edastamise kohta majandus- ja finantsstatistika memorandumi eesmärkidel, samuti seoses otsustega andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise kohta, mis võib osutuda vajalikuks Eurostatile konfidentsiaalse statistilise teabe edastamiseks, tuleb võimaldada teatavate otsuste tegemise volituste delegeerimine käesoleva delegeerimisotsuse kohaselt. Delegeeritud otsus Eurostatile konfidentsiaalse majandus- ja finantsstatistika teabe edastamise kohta käsitleb teavet ELi, euroala ja riigi tasemel ning riikide andmeedastusi EKP õigusaktide alusel.

| (6) | EKP nõukogu võib EKP juhatusele teatavaid volitusi delegeerida Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 12.1 alusel. |
| --- | --- |

(6)

EKP nõukogu võib EKP juhatusele teatavaid volitusi delegeerida Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 12.1 alusel.

| (7) | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu poolt välja töötatud ja heakskiidetud delegeerimise üldpõhimõtetele peab otsuste tegemise volituste delegeerimine olema piiritletud, proportsionaalne ja vastama kindlatele kriteeriumidele. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8a tingimusi, mida kohaldatakse konfidentsiaalse statistilise teabe edastamisel Eurostatile ja käesoleva otsuse piirangut konfidentsiaalse statistilise teabe edastamisel majandus- ja finantsstatistika memorandumi eesmärkidel, on delegeeritud otsused tehnilise ja mitte poliitilise olemusega, mistõttu võivad delegeerimise kriteeriumid jääda suhteliselt üldisteks. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu poolt välja töötatud ja heakskiidetud delegeerimise üldpõhimõtetele peab otsuste tegemise volituste delegeerimine olema piiritletud, proportsionaalne ja vastama kindlatele kriteeriumidele. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8a tingimusi, mida kohaldatakse konfidentsiaalse statistilise teabe edastamisel Eurostatile ja käesoleva otsuse piirangut konfidentsiaalse statistilise teabe edastamisel majandus- ja finantsstatistika memorandumi eesmärkidel, on delegeeritud otsused tehnilise ja mitte poliitilise olemusega, mistõttu võivad delegeerimise kriteeriumid jääda suhteliselt üldisteks.

| (8) | Kui delegeeritud otsuse vastuvõtmise kriteeriumid ei ole täidetud, võtab konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamist käsitleva otsuse vastu EKP nõukogu EKP juhatuse ettepanekul, |
| --- | --- |

(8)

Kui delegeeritud otsuse vastuvõtmise kriteeriumid ei ole täidetud, võtab konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamist käsitleva otsuse vastu EKP nõukogu EKP juhatuse ettepanekul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| 1) | „konfidentsiaalne statistiline teave“ – konfidentsiaalne statistiline teave on määratletud määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 12; |
| --- | --- |

1)

„konfidentsiaalne statistiline teave“ – konfidentsiaalne statistiline teave on määratletud määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 12;

| 2) | „delegeeritud otsus“ – käesoleva otsuse kohaselt EKP nõukogu poolt delegeeritud volituste alusel vastu võetud otsus; |
| --- | --- |

2)

„delegeeritud otsus“ – käesoleva otsuse kohaselt EKP nõukogu poolt delegeeritud volituste alusel vastu võetud otsus;

| 3) | „majandus- ja finantsstatistika memorandum“ – 10. märtsil 2003 sõlmitud „Memorandum of Understanding on economic and financial statistics between the Directorate General of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat)“. |
| --- | --- |

3)

„majandus- ja finantsstatistika memorandum“ – 10. märtsil 2003 sõlmitud „Memorandum of Understanding on economic and financial statistics between the Directorate General of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat)“.

| 4) | „andmevahetuse teenustaseme kokkulepe“ – veebruaris 2008 sõlmitud kokkulepe andmete vahetamiseks Euroopa Keskpanga (statistika peadirektoraat) ja Euroopa Ühenduste statistikaameti (Eurostat) vahel, mida vajadusel muudetakse ja mis on majandus- ja finantsstatistika memorandumi lisa 2. |
| --- | --- |

4)

„andmevahetuse teenustaseme kokkulepe“ – veebruaris 2008 sõlmitud kokkulepe andmete vahetamiseks Euroopa Keskpanga (statistika peadirektoraat) ja Euroopa Ühenduste statistikaameti (Eurostat) vahel, mida vajadusel muudetakse ja mis on majandus- ja finantsstatistika memorandumi lisa 2.

Artikkel 2

Konfidentsiaalse statistilise teabe edastamine Eurostatile

1.   EKP nõukogu delegeerib EKP juhatusele otsustamispädevuse Eurostatile konfidentsiaalse statistilise teabe edastamise majandus- ja finantsstatistika memorandumi raames.

2.   Otsus konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamise kohta EKP poolt lõike 1 kohaselt võetakse vastu delegeeritud otsusena ainult siis, kui on täidetud artiklis 4 sätestatud delegeeritud otsuse vastuvõtmise kriteeriumid.

Artikkel 3

Andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmine

1.   EKP nõukogu delegeerib EKP juhatusele andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise otsustamispädevuse, kui see on vajalik artikli 2 lõikes 1 osutatud konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamiseks.

2.   Otsus andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise kohta lõike 1 alusel, kui see on vajalik konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamisel EKP poolt artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse vastu delegeeritud otsusena ainult siis, kui on täidetud artiklis 4 sätestatud delegeeritud otsuse vastuvõtmise kriteeriumid.

Artikkel 4

Konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamist käsitlevate delegeeritud otsuste vastuvõtmise ja andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise kriteeriumid

1.   Otsus artikli 2 lõikes 1 osutatud konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamise kohta või andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise kohta artiklite 2 ja 3 alusel võetakse vastu delegeeritud otsusena ainult siis, kui see on vajalik Euroopa majandus- ja finantsstatistika tõhusaks arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks või selle kvaliteedi parandamiseks ning seda vajadust on kohaselt põhjendatud. Artikli 2 lõikes 1 osutatud Eurostatile edastatav konfidentsiaalne statistiline teave peab olema piisav, asjakohane ja eesmärkide suhtes mitte ülemäärane.

2.   Otsus artikli 2 lõikes 1 osutatud konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamise kohta või andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise kohta artiklite 2 ja 3 alusel võetakse vastu delegeeritud otsusena ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | teave on Eurostatile vajalik Euroopa majandus- ja finantsstatistika mõtestatud koostamiseks või selle statistika sisendite kvaliteedi hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

teave on Eurostatile vajalik Euroopa majandus- ja finantsstatistika mõtestatud koostamiseks või selle statistika sisendite kvaliteedi hindamiseks;

| b) | Eurostat annab nõusoleku, et ta taotleb eelnevat luba iga täiendava edastuse jaoks pärast esimest konfidentsiaalse statistilise teabe edastamist artikli 2 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

Eurostat annab nõusoleku, et ta taotleb eelnevat luba iga täiendava edastuse jaoks pärast esimest konfidentsiaalse statistilise teabe edastamist artikli 2 lõike 1 kohaselt;

| c) | taotlus hõlmab teavet, mis jääb majandus- ja finantsstatistika memorandumi raamidesse, ja |
| --- | --- |

c)

taotlus hõlmab teavet, mis jääb majandus- ja finantsstatistika memorandumi raamidesse, ja

| d) | selle teabe edastamine ei mõjuta EKPSi ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

d)

selle teabe edastamine ei mõjuta EKPSi ülesannete täitmist.

EKP statistikakomitee annab EKP juhatusele hinnangu, kas esimeses lõigus osutatud tingimused on täidetud.

3.   EKP nõukogu teavitatakse kohaselt EKP juhatuse poolt võetud otsustest artiklite 2 ja 3 alusel.

4.   Juhul kui lõigetes 1 ja/või 2 sätestatud üks või enam kriteeriumi delegeeritud otsuse vastuvõtmiseks ei ole täidetud, võtab otsused artikli 2 lõikes 1 osutatud konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamise kohta või andmevahetuse teenustaseme kokkuleppe muutmise kohta, kui see on vajalik konfidentsiaalse statistilise teabe Eurostatile edastamisel artikli 2 lõike 1 kohaselt, vastu EKP nõukogu EKP juhatuse ettepanekul.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Frankfurt Maini ääres, 22. oktoober 2020

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

2

(3)  Memorandum of Understanding on economic and financial statistics between the Directorate General Staistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat) (Brüssel, 10. märts 2003), MOU/2003/03101.

3

(4)  Service Level Agreement (SLA) on Data Exchanges between the Directorate General Statistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat) – majandus- ja finantsstatistika memorandum Eurostati ja statistika peadirektoraadi vahel, lisa 2 (veebruar 2008), MOU/2008/02011.

4

(5)  Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aasta suunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34).

5

(6)  Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

6

(7)  Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51).

7

(8)  Euroopa Keskpanga 9. detsembri 2011. aasta suunis EKP/2011/23 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (ELT L 65, 3.3.2012, lk 1).

8

---

SOOVITUSED

| 4.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/25

---

NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2020/1632,

30. oktoober 2020,

mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel Schengeni alal

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte c ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELi toimimise lepingu artikli 67 kohaselt moodustab liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, kus tagatakse isikutele piirikontrolli puudumine sisepiiridel. Schengeni acquis’ kohaselt võib sisepiire ületada igas kohas, ilma et isikuid, olenemata nende kodakondsusest, piiril kontrollitakse. See hõlmab ka ELis seaduslikult elavaid ja liikmesriigi territooriumile seaduslikult sisenenud kolmandate riikide kodanikke, kes võivad liikuda vabalt ka kõigi teiste liikmesriikide territooriumil 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(1)

ELi toimimise lepingu artikli 67 kohaselt moodustab liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, kus tagatakse isikutele piirikontrolli puudumine sisepiiridel. Schengeni acquis’ kohaselt võib sisepiire ületada igas kohas, ilma et isikuid, olenemata nende kodakondsusest, piiril kontrollitakse. See hõlmab ka ELis seaduslikult elavaid ja liikmesriigi territooriumile seaduslikult sisenenud kolmandate riikide kodanikke, kes võivad liikuda vabalt ka kõigi teiste liikmesriikide territooriumil 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul.

| (2) | 30. jaanuaril 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektor välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra seoses koroonaviirushaigust COVID-19 põhjustava uue koroonaviiruse 2019. aastal alanud ülemaailmse puhanguga. 11. märtsil 2020 andis WHO hinnangu, et COVID-19 võib käsitada pandeemiana. |
| --- | --- |

(2)

30. jaanuaril 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektor välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra seoses koroonaviirushaigust COVID-19 põhjustava uue koroonaviiruse 2019. aastal alanud ülemaailmse puhanguga. 11. märtsil 2020 andis WHO hinnangu, et COVID-19 võib käsitada pandeemiana.

| (3) | Viiruse leviku piiramiseks on liikmesriigid võtnud mitmesuguseid meetmeid, millest mõned on mõjutanud õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada, nagu näiteks sisenemispiirangud või nõuded, mille kohaselt peavad piiriülesed reisijad jääma teatavaks ajaks karantiini. Need meetmed on mõnel juhul avaldanud mõju kodakondsusest sõltumatule piirikontrolli puudumisele Schengeni ala sisepiiride ületamisel. |
| --- | --- |

(3)

Viiruse leviku piiramiseks on liikmesriigid võtnud mitmesuguseid meetmeid, millest mõned on mõjutanud õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada, nagu näiteks sisenemispiirangud või nõuded, mille kohaselt peavad piiriülesed reisijad jääma teatavaks ajaks karantiini. Need meetmed on mõnel juhul avaldanud mõju kodakondsusest sõltumatule piirikontrolli puudumisele Schengeni ala sisepiiride ületamisel.

| (4) | Nõukogu soovituses (EL) 2020/1475 (1) määratletakse üldpõhimõtted ja ühised kriteeriumid, sealhulgas ühised künnised, mida võtta arvesse, kui kaalutakse vaba liikumise piiranguid COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. Sellega luuakse ka ühine raamistik seoses võimalike meetmetega suurema riskiga piirkondadest saabuvate reisijate puhul. Selles soovitatakse liikmesriikidel oma tegevust koordineerida ning teavitada üldsust piiravate meetmete kehtestamisest. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu soovituses (EL) 2020/1475 (1) määratletakse üldpõhimõtted ja ühised kriteeriumid, sealhulgas ühised künnised, mida võtta arvesse, kui kaalutakse vaba liikumise piiranguid COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. Sellega luuakse ka ühine raamistik seoses võimalike meetmetega suurema riskiga piirkondadest saabuvate reisijate puhul. Selles soovitatakse liikmesriikidel oma tegevust koordineerida ning teavitada üldsust piiravate meetmete kehtestamisest.

| (5) | Võttes arvesse, et ELi toimimise lepingu artiklis 26 osutatud isikute vaba liikumine siseturul on tihedalt seotud ELi toimimise lepingu artiklites 67 ja 77 osutatud piirikontrolli puudumisega isikute puhul Schengeni ala sisepiiridel, ning selleks, et austada Schengeni acquis’ ühtsust ja terviklikkust, tuleks käesoleva soovitusega tagada, et kui liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d, mis käsitleb piirikontrolli puudumist sisepiiridel mis tahes kodakondsusega isikute puhul, kasutavad nad sama koordineeritud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et ELi toimimise lepingu artiklis 26 osutatud isikute vaba liikumine siseturul on tihedalt seotud ELi toimimise lepingu artiklites 67 ja 77 osutatud piirikontrolli puudumisega isikute puhul Schengeni ala sisepiiridel, ning selleks, et austada Schengeni acquis’ ühtsust ja terviklikkust, tuleks käesoleva soovitusega tagada, et kui liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d, mis käsitleb piirikontrolli puudumist sisepiiridel mis tahes kodakondsusega isikute puhul, kasutavad nad sama koordineeritud lähenemisviisi.

| (6) | Seepärast peaksid liikmesriigid, kui nad tagavad Schengeni ala sisepiiridel piirikontrolli puudumise mis tahes kodakondsusega isikute puhul, kohaldama ka soovituses (EL) 2020/1475 sätestatud põhimõtteid, ühiseid kriteeriume ja ühist meetmete raamistikku. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast peaksid liikmesriigid, kui nad tagavad Schengeni ala sisepiiridel piirikontrolli puudumise mis tahes kodakondsusega isikute puhul, kohaldama ka soovituses (EL) 2020/1475 sätestatud põhimõtteid, ühiseid kriteeriume ja ühist meetmete raamistikku.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

| (8) | Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (2) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (2) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia puhul kujutab käesolev soovitus endast Schengeni acquis’ edasiarendamist vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(9)

Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia puhul kujutab käesolev soovitus endast Schengeni acquis’ edasiarendamist vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses,

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (5) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (5) artikliga 3.

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (7) artikliga 3, |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (7) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Liikmesriigid peaksid kohaldama soovituses (EL) 2020/1475 sätestatud soovitusi üldpõhimõtete, ühiste kriteeriumide, ühiste künniste ja ühise meetmete raamistiku kohta, sealhulgas soovitusi koordineerimise ja teavitamise kohta.

Brüssel, 30. oktoober 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  Nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel (ELT L 337, 14.10.2020, lk 3).

1

(2)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

2

acquis

(3)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

3

(4)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

4

(5)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

5

acquis

(6)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

6

(7)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

7

acquis

---