# Eiropas Savienības L 362/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 362 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 30. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 362

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 30. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2020/1578 (2020. gada 29. oktobris), ar ko īsteno Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2020/1579 (2020. gada 29. oktobris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2020/123 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos | 3 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/1580 (2020. gada 23. oktobris), ar ko Lēmumu (ES) 2020/721 groza, lai iekļautu nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā attiecībā uz MSC-MEPC.5. apkārtraksta par paraugnolīgumu tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā, apstiprināšanu | 15 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/1581 (2020. gada 23. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu | 18 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/1582 (2020. gada 23. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā Pušu sanāksmēs | 20 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/1583 (2020. gada 23. oktobris) par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kas izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz to personu saraksta aizstāšanu, kuras būs šķīrējtiesneši domstarpību izšķiršanas procedūrās | 23 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/1584 (2020. gada 26. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas Padomē attiecībā uz Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 46. grozījuma un 6. pielikuma II daļas 39. grozījuma pieņemšanu saistībā ar turpmākas aprīkošanas prasības atlikšanu attiecībā uz 25 stundu pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, lai izvairītos no neparedzētām sekām Covid-19 pandēmijas dēļ | 25 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/1585 (2020. gada 29. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi | 27 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/1586 (2020. gada 29. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/573/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību | 29 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/1587 (2020. gada 29. oktobris) par finanšu iemaksām, kas dalībvalstīm jāveic, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo daļu 2020. gadam | 30 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2020/1578 (2020. gada 29. oktobris), ar ko īsteno Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

1

*

Padomes Regula (ES) 2020/1579 (2020. gada 29. oktobris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2020/123 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos

3

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/1580 (2020. gada 23. oktobris), ar ko Lēmumu (ES) 2020/721 groza, lai iekļautu nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā attiecībā uz MSC-MEPC.5. apkārtraksta par paraugnolīgumu tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā, apstiprināšanu

15

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/1581 (2020. gada 23. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu

18

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/1582 (2020. gada 23. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā Pušu sanāksmēs

20

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/1583 (2020. gada 23. oktobris) par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kas izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz to personu saraksta aizstāšanu, kuras būs šķīrējtiesneši domstarpību izšķiršanas procedūrās

23

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/1584 (2020. gada 26. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas Padomē attiecībā uz Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 46. grozījuma un 6. pielikuma II daļas 39. grozījuma pieņemšanu saistībā ar turpmākas aprīkošanas prasības atlikšanu attiecībā uz 25 stundu pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, lai izvairītos no neparedzētām sekām Covid-19 pandēmijas dēļ

25

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/1585 (2020. gada 29. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

27

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/1586 (2020. gada 29. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/573/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību

29

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/1587 (2020. gada 29. oktobris) par finanšu iemaksām, kas dalībvalstīm jāveic, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo daļu 2020. gadam

30

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1578

(2020. gada 29. oktobris),

ar ko īsteno Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/1755 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (1) un jo īpaši tās 13. panta 4. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Regulu (ES) 2015/1755. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Regulu (ES) 2015/1755.

| (2) | Balstoties uz Padomes veikto pārskatīšanu, informācija Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumā par divām fiziskām personām būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Balstoties uz Padomes veikto pārskatīšanu, informācija Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumā par divām fiziskām personām būtu jāgroza.

| (3) | Tāpēc Regulas (ES) 2015/1755 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regulas (ES) 2015/1755 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 29. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 257, 2.10.2015., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumā 1. un 2. ierakstu zem virsraksta “2. pantā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts” aizstāj ar šādu:

| | Vārds, uzvārds | Identifikācijas informācija | Sarakstā iekļaušanas pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| “1. | Godefroid BIZIMANA | Dzimums: vīrietis
  Dzimšanas datums: 23.4.1968.
  Dzimšanas vieta: Nyagaseke, Mabayi, Cibitoke
  Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0001520 | Chargé de missions de la Présidence un bijušais Valsts policijas ģenerāldirektora vietnieks. 2019. gada 31. decembrīBizmana kungs tika paaugstināts amatā par policijas galveno komisāru. Atbildīgs par demokrātijas apdraudēšanu, pieņemot operatīvus lēmumus, kuru rezultātā tika pielietots nesamērīgs spēks un veiktas vardarbīgas represijas pret miermīlīgām demonstrācijām, kuras sākās 2015. gada 26. aprīlī pēc tam, kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās. |
| 2. | Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA | Dzimums: vīrietis
  Dzimšanas datums: 1.8.1970.
  Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0000761 | Kopš 2020. gada jūnija – iekšlietu, kopienas attīstības un sabiedriskās drošības ministrs. Laikposmā no 2013. gada maija līdz 2019. gada novembrim – bijušais Prezidenta administrācijas (Présidence) kabineta vadītājs, atbildīgs par jautājumiem saistībā ar Valsts policiju, un laikposmā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada jūnijam – bijušais Valsts izlūkošanas dienesta ģenerāldirektors. Atbildīgs par to, ka Burundi tiek kavēta politiska risinājuma meklēšana, izdodot rīkojumus, kuru rezultātā pret protestētājiem, kas no 2015. gada 26. aprīļa – kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās – piedalās demonstrācijās, tika pielietots nesamērīgs spēks, veikti vardarbības akti, represijas un starptautisko cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp 2015. gada 26., 27. un 28. aprīlīNyakabiga un Musaga rajonos Bujumbura.” |

Vārds, uzvārds

Identifikācijas informācija

Sarakstā iekļaušanas pamatojums

“1.

Godefroid BIZIMANA

Dzimums: vīrietis

Dzimšanas datums: 23.4.1968.

Dzimšanas vieta: Nyagaseke, Mabayi, Cibitoke

Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0001520

Chargé de missions de la Présidence un bijušais Valsts policijas ģenerāldirektora vietnieks. 2019. gada 31. decembrīBizmana kungs tika paaugstināts amatā par policijas galveno komisāru. Atbildīgs par demokrātijas apdraudēšanu, pieņemot operatīvus lēmumus, kuru rezultātā tika pielietots nesamērīgs spēks un veiktas vardarbīgas represijas pret miermīlīgām demonstrācijām, kuras sākās 2015. gada 26. aprīlī pēc tam, kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās.

2.

Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA

Dzimums: vīrietis

Dzimšanas datums: 1.8.1970.

Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0000761

Kopš 2020. gada jūnija – iekšlietu, kopienas attīstības un sabiedriskās drošības ministrs. Laikposmā no 2013. gada maija līdz 2019. gada novembrim – bijušais Prezidenta administrācijas (Présidence) kabineta vadītājs, atbildīgs par jautājumiem saistībā ar Valsts policiju, un laikposmā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada jūnijam – bijušais Valsts izlūkošanas dienesta ģenerāldirektors. Atbildīgs par to, ka Burundi tiek kavēta politiska risinājuma meklēšana, izdodot rīkojumus, kuru rezultātā pret protestētājiem, kas no 2015. gada 26. aprīļa – kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās – piedalās demonstrācijās, tika pielietots nesamērīgs spēks, veikti vardarbības akti, represijas un starptautisko cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp 2015. gada 26., 27. un 28. aprīlīNyakabiga un Musaga rajonos Bujumbura.”

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/3

---

PADOMES REGULA (ES) 2020/1579

(2020. gada 29. oktobris),

ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2020/123 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (1) nosaka, ka saglabāšanas pasākumi jāpieņem, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (1) nosaka, ka saglabāšanas pasākumi jāpieņem, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis.

| (2) | Padomei ir pienākums pieņemt pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un, attiecīgā gadījumā, arī dažus ar tām funkcionāli saistītus nosacījumus. Zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(2)

Padomei ir pienākums pieņemt pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un, attiecīgā gadījumā, arī dažus ar tām funkcionāli saistītus nosacījumus. Zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (3) | Regula (ES) Nr. 1380/2013 paredz, ka KZP mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu krājuma izmantošanas pakāpi, ja iespējams, sasniegt līdz 2015. gadam un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) Nr. 1380/2013 paredz, ka KZP mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu krājuma izmantošanas pakāpi, ja iespējams, sasniegt līdz 2015. gadam un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem.

| (4) | Tāpēc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.

| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2) ir izveidots daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiek izmantoti tā, lai izmantojamo sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Lai to panāktu, attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas izteikts diapazonos, ir jāsasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam. Ir lietderīgi 2021. gadā piemērojamos nozvejas limitus attiecībā uz mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā noteikt saskaņā ar plāna mērķiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2) ir izveidots daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiek izmantoti tā, lai izmantojamo sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Lai to panāktu, attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas izteikts diapazonos, ir jāsasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam. Ir lietderīgi 2021. gadā piemērojamos nozvejas limitus attiecībā uz mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā noteikt saskaņā ar plāna mērķiem.

| (6) | Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir norādījusi, ka Baltijas jūras rietumdaļā reņģes biomasa ICES 20.–24. apakšrajonā ir tikai 48 % no nārsta bara biomasas limita references rādītāja (Blim), kuru nesasniedzot ir iespējams, ka varētu samazināties krājuma reproduktīvā spēja. Tāpēc ICES2020. gada 29. maijā izdotais zinātniskais ieteikums gadskārtējā krājumu ieteikumā bija nulles apjoma nozveja Baltijas jūras rietumdaļas reņģei. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu būtu jāpieņem visi atbilstošie korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Turklāt minētais noteikums prasa pieņemt turpmākus korektīvos pasākumus. Šajā nolūkā jāņem vērā vispārīgi KZP mērķu un konkrēti plāna mērķu sasniegšanas grafiks un pieņemto korektīvo pasākumu gaidāmā ietekme, vienlaikus ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā izvirzīto mērķi nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā. Tāpēc un saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 4. panta 4. punktu ir lietderīgi zvejas iespējas reņģei Baltijas jūras rietumdaļā noteikt mazākas par zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem, lai šādi ņemtu vērā minētā krājuma biomasas samazinājumu ICES 20.–24. apakšrajonā. |
| --- | --- |

(6)

Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir norādījusi, ka Baltijas jūras rietumdaļā reņģes biomasa ICES 20.–24. apakšrajonā ir tikai 48 % no nārsta bara biomasas limita references rādītāja (Blim), kuru nesasniedzot ir iespējams, ka varētu samazināties krājuma reproduktīvā spēja. Tāpēc ICES2020. gada 29. maijā izdotais zinātniskais ieteikums gadskārtējā krājumu ieteikumā bija nulles apjoma nozveja Baltijas jūras rietumdaļas reņģei. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu būtu jāpieņem visi atbilstošie korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Turklāt minētais noteikums prasa pieņemt turpmākus korektīvos pasākumus. Šajā nolūkā jāņem vērā vispārīgi KZP mērķu un konkrēti plāna mērķu sasniegšanas grafiks un pieņemto korektīvo pasākumu gaidāmā ietekme, vienlaikus ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā izvirzīto mērķi nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā. Tāpēc un saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 4. panta 4. punktu ir lietderīgi zvejas iespējas reņģei Baltijas jūras rietumdaļā noteikt mazākas par zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem, lai šādi ņemtu vērā minētā krājuma biomasas samazinājumu ICES 20.–24. apakšrajonā.

| (7) | Attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu, kopš 2019. gada ICES savu piesardzīgo ieteikumu varēja balstīt uz datu ziņā labāk pamatotu novērtējumu. ICES lēš, ka 2019. gadā Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas biomasa bija mazāka par Blim un kopš tā laika ir samazinājusies vēl vairāk. Tāpēc ICES ieteica nulles apjoma nozveju Baltijas jūras austrumdaļas mencai arī 2021. gadā. Tomēr zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonus ICES noteikt nevarēja. Tāpat kā pagājušajā gadā, ja mencas krājuma zvejas iespējas Baltijas jūras austrumdaļā tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas piezvejas radītu tā dēvēto kritiskās sugas efektu. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību darbības turpināšanu, kas novērstu iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas Baltijas jūras austrumdaļas mencas nozvejas aizliegumam, un vajadzību panākt labu minētā krājuma bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot MSY, ir lietderīgi noteikt īpaši Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas piezvejām paredzētu KPN. Zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu, kopš 2019. gada ICES savu piesardzīgo ieteikumu varēja balstīt uz datu ziņā labāk pamatotu novērtējumu. ICES lēš, ka 2019. gadā Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas biomasa bija mazāka par Blim un kopš tā laika ir samazinājusies vēl vairāk. Tāpēc ICES ieteica nulles apjoma nozveju Baltijas jūras austrumdaļas mencai arī 2021. gadā. Tomēr zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonus ICES noteikt nevarēja. Tāpat kā pagājušajā gadā, ja mencas krājuma zvejas iespējas Baltijas jūras austrumdaļā tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas piezvejas radītu tā dēvēto kritiskās sugas efektu. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību darbības turpināšanu, kas novērstu iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas Baltijas jūras austrumdaļas mencas nozvejas aizliegumam, un vajadzību panākt labu minētā krājuma bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot MSY, ir lietderīgi noteikt īpaši Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas piezvejām paredzētu KPN. Zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu.

| (8) | ICES 2020. gada maijā sniedza atjauninātu ieteikumu par mencas piezvejām citās zvejniecībās. Ir lietderīgi zvejas iespējas noteikt saskaņā ar minēto ieteikumu un paredzēt izņēmumu attiecībā uz zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (3) 25. panta nosacījumus. Turklāt, ievērojot Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu, jāpieņem turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka tieši ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams, piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies. Tāpēc ir lietderīgi saglabāt pašreizējo ar nārsta periodu saistīto vasaras zvejas aizliegumu. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zvejā gūto Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas nozveju relatīvais nozīmīgums ir atkarīgs no KPN līmeņa. Tā kā KPN ir ļoti maza, atpūtas zvejā nozvejotie daudzumi uzskatāmi par ievērojamiem un tāpēc ir lietderīgi saglabāt mencu atpūtas zvejas aizliegumu ICES 25. un 26. apakšrajonā, kur Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu ir visvairāk. |
| --- | --- |

(8)

ICES 2020. gada maijā sniedza atjauninātu ieteikumu par mencas piezvejām citās zvejniecībās. Ir lietderīgi zvejas iespējas noteikt saskaņā ar minēto ieteikumu un paredzēt izņēmumu attiecībā uz zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (3) 25. panta nosacījumus. Turklāt, ievērojot Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu, jāpieņem turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka tieši ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams, piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies. Tāpēc ir lietderīgi saglabāt pašreizējo ar nārsta periodu saistīto vasaras zvejas aizliegumu. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zvejā gūto Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas nozveju relatīvais nozīmīgums ir atkarīgs no KPN līmeņa. Tā kā KPN ir ļoti maza, atpūtas zvejā nozvejotie daudzumi uzskatāmi par ievērojamiem un tāpēc ir lietderīgi saglabāt mencu atpūtas zvejas aizliegumu ICES 25. un 26. apakšrajonā, kur Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu ir visvairāk.

| (9) | Attiecībā uz Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencu ICES ir pārskatījusi aplēsto biomasu, to samazinot, un lēš, ka Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencas biomasa nav atjaunojusies līdz līmenim, kas pārsniedz nārsta bara biomasas references rādītāju (Btrigger), kura nesasniegšanas gadījumā jāveic konkrēti un atbilstīgi pārvaldības pasākumi. Tāpēc ir lietderīgi paturēt spēkā uz 2020. gadu ieviestos papildinošos pasākumus un zvejas iespējas noteikt saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 1. punktu, vienlaikus ņemot vērā mencas piezveju apjomu citās ICES 24. apakšrajona zvejniecībās, ko ICES ieteikusi, lai nodrošinātu saskaņotību ar Baltijas jūras austrumdaļas mencas pārvaldības apgabalā izmantoto pieeju. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ICES 24. apakšrajonā sastopama gan rietumu, gan austrumu krājuma menca. Lai aizsargātu mencas austrumu krājumu un nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas pārvaldības apgabalā, arī turpmāk ICES 24. apakšrajonā KPN būtu jāizmanto tikai mencas piezvejām un jāparedz izņēmums attiecībā uz zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus, un – tā kā seklajos piekrastes ūdeņos sastopamas pārsvarā rietumu krājuma mencas – attiecībā uz piekrastes mazapjoma zvejniekiem, kuri līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta ar pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem. Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzības līdzvērtīgumu, kas atbilst ICES ieteikumam, zvejas aizlieguma periods ICES 24. apakšrajonā būtu jāvienādo ar to, kas noteikts ICES 25. un 26. apakšrajonam. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencu ICES ir pārskatījusi aplēsto biomasu, to samazinot, un lēš, ka Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencas biomasa nav atjaunojusies līdz līmenim, kas pārsniedz nārsta bara biomasas references rādītāju (Btrigger), kura nesasniegšanas gadījumā jāveic konkrēti un atbilstīgi pārvaldības pasākumi. Tāpēc ir lietderīgi paturēt spēkā uz 2020. gadu ieviestos papildinošos pasākumus un zvejas iespējas noteikt saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 1. punktu, vienlaikus ņemot vērā mencas piezveju apjomu citās ICES 24. apakšrajona zvejniecībās, ko ICES ieteikusi, lai nodrošinātu saskaņotību ar Baltijas jūras austrumdaļas mencas pārvaldības apgabalā izmantoto pieeju. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ICES 24. apakšrajonā sastopama gan rietumu, gan austrumu krājuma menca. Lai aizsargātu mencas austrumu krājumu un nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencas pārvaldības apgabalā, arī turpmāk ICES 24. apakšrajonā KPN būtu jāizmanto tikai mencas piezvejām un jāparedz izņēmums attiecībā uz zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus, un – tā kā seklajos piekrastes ūdeņos sastopamas pārsvarā rietumu krājuma mencas – attiecībā uz piekrastes mazapjoma zvejniekiem, kuri līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta ar pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem. Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzības līdzvērtīgumu, kas atbilst ICES ieteikumam, zvejas aizlieguma periods ICES 24. apakšrajonā būtu jāvienādo ar to, kas noteikts ICES 25. un 26. apakšrajonam.

| (10) | Attiecīgi un lai nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā ICES 25. un 26. apakšrajonā, būtu arī turpmāk jāaizliedz tālāk par sešām jūras jūdzēm no krasta notiekoša mencas atpūtas zveja ICES 24. apakšrajonā. Turklāt, tā kā zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē minētā krājuma zivju kopējo zvejas izraisīto mirstību, un ņemot vērā minētā krājuma stāvokli un KPN samazinājumu, būtu jāsaglabā dienas individuālais limits vienam zvejniekam. Tas neskar relatīvas stabilitātes principu, kas piemērojams komerciālās zvejas darbībām. Visbeidzot, ņemot vērā krājuma nestabilo stāvokli un tā kā zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams, piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies, ar nārstošanas periodu saistītais ziemas zvejas aizliegums būtu jāsaglabā, izņemot attiecībā uz dažām mazapjoma piekrastes zvejniecībām un attiecībā uz zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus. |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgi un lai nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā ICES 25. un 26. apakšrajonā, būtu arī turpmāk jāaizliedz tālāk par sešām jūras jūdzēm no krasta notiekoša mencas atpūtas zveja ICES 24. apakšrajonā. Turklāt, tā kā zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē minētā krājuma zivju kopējo zvejas izraisīto mirstību, un ņemot vērā minētā krājuma stāvokli un KPN samazinājumu, būtu jāsaglabā dienas individuālais limits vienam zvejniekam. Tas neskar relatīvas stabilitātes principu, kas piemērojams komerciālās zvejas darbībām. Visbeidzot, ņemot vērā krājuma nestabilo stāvokli un tā kā zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams, piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies, ar nārstošanas periodu saistītais ziemas zvejas aizliegums būtu jāsaglabā, izņemot attiecībā uz dažām mazapjoma piekrastes zvejniecībām un attiecībā uz zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

| (11) | ICES lēš, ka Baltijas jūras centrālās daļas krājuma reņģes biomasa ir kļuvusi mazāka par nārsta bara biomasas references rādītāju (Btrigger), kura nesasniegšanas gadījumā jāveic konkrēti un atbilstīgi pārvaldības pasākumi. Tāpēc ir lietderīgi zvejas iespējas noteikt saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(11)

ICES lēš, ka Baltijas jūras centrālās daļas krājuma reņģes biomasa ir kļuvusi mazāka par nārsta bara biomasas references rādītāju (Btrigger), kura nesasniegšanas gadījumā jāveic konkrēti un atbilstīgi pārvaldības pasākumi. Tāpēc ir lietderīgi zvejas iespējas noteikt saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 1. punktu.

| (12) | ICES ieteikumā sacīts, ka jūras zeltplekstes zvejniecībās tiek piezvejota menca. Savukārt brētliņu zvejo jauktu sugu zvejniecībā kopā ar reņģi, un tā ir mencas medījamā suga. Nosakot jūras zeltplekstes un brētliņas zvejas iespējas, ir lietderīgi ņemt vērā minētos starpsugu apsvērumus. |
| --- | --- |

(12)

ICES ieteikumā sacīts, ka jūras zeltplekstes zvejniecībās tiek piezvejota menca. Savukārt brētliņu zvejo jauktu sugu zvejniecībā kopā ar reņģi, un tā ir mencas medījamā suga. Nosakot jūras zeltplekstes un brētliņas zvejas iespējas, ir lietderīgi ņemt vērā minētos starpsugu apsvērumus.

| (13) | Lai nodrošinātu to, ka pilnībā tiek izmantotas piekrastes zvejas iespējas, 2019. gadā attiecībā uz lasi ir ieviesta ierobežota elastība starp ICES 22.–31. apakšrajonu un ICES 32. apakšrajonu. Ņemot vērā minēto divu krājumu zvejas iespēju izmaiņas, ir lietderīgi minēto elastību palielināt. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu to, ka pilnībā tiek izmantotas piekrastes zvejas iespējas, 2019. gadā attiecībā uz lasi ir ieviesta ierobežota elastība starp ICES 22.–31. apakšrajonu un ICES 32. apakšrajonu. Ņemot vērā minēto divu krājumu zvejas iespēju izmaiņas, ir lietderīgi minēto elastību palielināt.

| (14) | Aizliedzot taimiņa zvejošanu tālāk par četrām jūras jūdzēm un ierobežojot taimiņa piezveju līdz 3 % no apvienotās taimiņa un laša nozvejas, ir lielā mērā palīdzēts ievērojami samazināt iepriekš būtisko nepareizo ziņošanu, kur laša zvejniecībās gūtās nozvejas tika uzrādītas kā taimiņa nozvejas. Tāpēc minēto noteikumu ir lietderīgi paturēt spēkā, lai nepareizo ziņojumu skaitu samazinātu, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

(14)

Aizliedzot taimiņa zvejošanu tālāk par četrām jūras jūdzēm un ierobežojot taimiņa piezveju līdz 3 % no apvienotās taimiņa un laša nozvejas, ir lielā mērā palīdzēts ievērojami samazināt iepriekš būtisko nepareizo ziņošanu, kur laša zvejniecībās gūtās nozvejas tika uzrādītas kā taimiņa nozvejas. Tāpēc minēto noteikumu ir lietderīgi paturēt spēkā, lai nepareizo ziņojumu skaitu samazinātu, cik vien iespējams.

| (15) | Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (4) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistīto datu nosūtīšanu Komisijai. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai. |
| --- | --- |

(15)

Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (4) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistīto datu nosūtīšanu Komisijai. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai.

| (16) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (5) ir ieviesti ikgadējas KPN pārvaldības papildu nosacījumi, tostarp 3. un 4. pantā paredzēti elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, kad tā nosaka KPN, nolemj, kuriem krājumiem, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli, 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un radītu krājumu bioloģiskā stāvokļa pasliktināšanos, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (5) ir ieviesti ikgadējas KPN pārvaldības papildu nosacījumi, tostarp 3. un 4. pantā paredzēti elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, kad tā nosaka KPN, nolemj, kuriem krājumiem, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli, 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un radītu krājumu bioloģiskā stāvokļa pasliktināšanos, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (17) | Turklāt tā kā mencas krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir mazāka par Blim un 2021. gadā ir atļautas tikai piezvejas un zinātniskās zvejniecības, dalībvalstis ir apņēmušās attiecībā uz šo krājumu pārcelšanai no 2020. gada uz 2021. gadu nepiemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu, lai tādējādi ar 2021. gada nozvejām nepārsniegtu Baltijas jūras austrumdaļas mencai noteikto KPN. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt tā kā mencas krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir mazāka par Blim un 2021. gadā ir atļautas tikai piezvejas un zinātniskās zvejniecības, dalībvalstis ir apņēmušās attiecībā uz šo krājumu pārcelšanai no 2020. gada uz 2021. gadu nepiemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu, lai tādējādi ar 2021. gada nozvejām nepārsniegtu Baltijas jūras austrumdaļas mencai noteikto KPN.

| (18) | Zvejas gads attiecībā uz Esmarka mencu ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir no 1. novembra līdz 31. oktobrim. Pamatojoties uz jaunu zinātnisko ieteikumu, minētajos rajonos būtu jānosaka Esmarka mencas pagaidu KPN. Apvienotajai Karalistei nav kvotas Esmarka mencai. Taču daļu no kvotas iegūst Apvienotās Karalistes ūdeņos. Saskaņā ar 130. panta 1. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (6) ir notikusi apspriešanās ar Apvienoto Karalisti. Tāpēc būtu jānosaka pagaidu KPN attiecībā uz zvejas iespējām laikposmam no 2020. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. decembrim. Minētais KPN ļaus sākt zvejas sezonu. Ar Apvienoto Karalisti apspriedīsies par zvejas iespējām laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. oktobrim. Neraugoties uz to, ka Apvienotajai Karalistei nav kvotas daļas šajā krājumā, resursi tiek dalīti ar Apvienoto Karalisti. Tāpēc pēc pārejas perioda beigām 2020. gada 31. decembrī, būtu jārīko apspriešanās par krājuma kopīgu pārvaldību. Regula par Esmarka mencas zvejas iespējām ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā vēlāk būtu jāgroza, lai iekļautu minēto apspriežu rezultātus laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. oktobrim, aptverot visu zvejas gadu no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 31. oktobrim. |
| --- | --- |

(18)

Zvejas gads attiecībā uz Esmarka mencu ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir no 1. novembra līdz 31. oktobrim. Pamatojoties uz jaunu zinātnisko ieteikumu, minētajos rajonos būtu jānosaka Esmarka mencas pagaidu KPN. Apvienotajai Karalistei nav kvotas Esmarka mencai. Taču daļu no kvotas iegūst Apvienotās Karalistes ūdeņos. Saskaņā ar 130. panta 1. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (6) ir notikusi apspriešanās ar Apvienoto Karalisti. Tāpēc būtu jānosaka pagaidu KPN attiecībā uz zvejas iespējām laikposmam no 2020. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. decembrim. Minētais KPN ļaus sākt zvejas sezonu. Ar Apvienoto Karalisti apspriedīsies par zvejas iespējām laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. oktobrim. Neraugoties uz to, ka Apvienotajai Karalistei nav kvotas daļas šajā krājumā, resursi tiek dalīti ar Apvienoto Karalisti. Tāpēc pēc pārejas perioda beigām 2020. gada 31. decembrī, būtu jārīko apspriešanās par krājuma kopīgu pārvaldību. Regula par Esmarka mencas zvejas iespējām ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā vēlāk būtu jāgroza, lai iekļautu minēto apspriežu rezultātus laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. oktobrim, aptverot visu zvejas gadu no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 31. oktobrim.

| (19) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Tomēr attiecībā uz Esmarka mencu ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 31. oktobrim. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(19)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Tomēr attiecībā uz Esmarka mencu ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 31. oktobrim. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2021. gadam un groza dažas zvejas iespējas, kas ar Padomes Regulu (ES) 2020/123 (7) noteiktas citiem ūdeņiem.

7

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.

2.   Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (8) III pielikumā; |
| --- | --- |

1)

“apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (8) III pielikumā;

ICES

8

| 2) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā; |
| --- | --- |

2)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā;

| 3) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

3)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| 4) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā. |
| --- | --- |

4)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

KPN un to iedalījums

KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

6. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, kam var piemērot atkāpi no pienākuma nozveju ieskaitīt attiecīgajā kvotā, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

7. pants

Zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas

1.   No 1. maija līdz 31. augustam 25. un 26. apakšrajonā ir aizliegts zvejot ar jebkāda veida zvejas rīkiem.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktajam aizliegumam piemēro izņēmumu šādos gadījumos:

| a) | zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un ko drīkst veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un ko drīkst veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus;

| b) | Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, dreifējošām āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai tamlīdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri; |
| --- | --- |

b)

Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, dreifējošām āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai tamlīdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri;

| c) | Savienības zvejas kuģi, kuri 25. apakšrajonā, kur ūdens dziļums ir mazāks par 50 metriem, zvejo pelaģiskos krājumus tiešam patēriņam pārtikā, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 45 mm vai mazāks, un kuru izkrāvumi ir šķiroti. |
| --- | --- |

c)

Savienības zvejas kuģi, kuri 25. apakšrajonā, kur ūdens dziļums ir mazāks par 50 metriem, zvejo pelaģiskos krājumus tiešam patēriņam pārtikā, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 45 mm vai mazāks, un kuru izkrāvumi ir šķiroti.

3.   No 1. februāra līdz 31. martam 22. un 23. apakšrajonā un no 15. maija līdz 15. augustam 24. apakšrajonā ir aizliegts zvejot ar jebkāda veida zvejas rīkiem.

4.   Šā panta 3. punktā noteiktajam aizliegumam piemēro izņēmumu izņemot šādos gadījumos:

| a) | zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus;

| b) | Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, dreifējošām āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai tamlīdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem 22. un 23. apakšrajonā zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri, un 24. apakšrajonā – līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri; |
| --- | --- |

b)

Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, dreifējošām āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai tamlīdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem 22. un 23. apakšrajonā zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri, un 24. apakšrajonā – līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri;

| c) | Savienības zvejas kuģi, kuri 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, kur ūdens dziļums ir mazāks par 40 metriem, zvejo pelaģiskos krājumus tiešam patēriņam pārtikā, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 45 mm vai mazāks, un kuru izkrāvumi ir šķiroti. |
| --- | --- |

c)

Savienības zvejas kuģi, kuri 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, kur ūdens dziļums ir mazāks par 40 metriem, zvejo pelaģiskos krājumus tiešam patēriņam pārtikā, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 45 mm vai mazāks, un kuru izkrāvumi ir šķiroti.

5.   Šā panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā un 4. punkta b) vai c) apakšpunktā minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.

8. pants

Pasākumi attiecībā uz mencas atpūtas zveju 22.–26. apakšrajonā

1.   Atpūtas zvejā 22. un 23. apakšrajonā un 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā piecus mencas īpatņus dienā, izņemot laikposmā no 2021. gada 1. februāra līdz 31. martam, kad viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā divus mencas īpatņus dienā.

2.   24. apakšrajonā tālāk nekā sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām un 25. un 26. apakšrajonā mencas atpūtas zveja ir aizliegta.

3.   Šis pants neskar stingrākus valsts pasākumus.

9. pants

Pasākumi attiecībā uz taimiņa un laša zveju 22.–32. apakšrajonā

1.   Zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot Taimiņu tālāk nekā četru jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām 22.–32. apakšrajonā no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Kad minētajos ūdeņos zvejo lasi, taimiņa piezveja nevienā brīdī nepārsniedz 3 % no kopējās laša un taimiņa nozvejas, kas paturēta uz kuģa vai izkrauta pēc katra zvejas reisa.

2.   Šis pants neskar stingrākus valsts pasākumus.

10. pants

Elastība

1.   Ja vien šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.

2.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu nepiemēro.

11. pants

Datu nosūtīšana

Ja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, dalībvalstis nosūta Komisijai datus par nozvejotajiem vai izkrautajiem krājumu daudzumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Grozījums Regulā (ES) 2020/123

Regulas IA pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Esmarka mencu un ar to saistītajām piezvejas sugām ICES 3.a rajonā, kā arī Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:

ICES

ICES

ICES

| “Suga: | Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

  Trisopterus esmarkii | Zona: | 3a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Laikposms | 2019. gada 1. novembris – 2020. gada 31. oktobris | 2020. gada 1. novembris – 2020. gada 31. decembris | Analītiska KPN |
| Dānija | 72 433 | (9)
   (11) | 29 972 | (9)
   (14) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 14 | (9)
   (10)
   (11) | 6 | (9)
   (10)
   (14) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 53 | (9)
   (10)
   (11) | 22 | (9)
   (10)
   (14) | |
| Savienība | 72 500 | (9)
   (11) | 30 000 | (9)
   (14) | |
| Norvēģija | 14 500 | (12) | pm | | |
| Fēru Salas | 5 000 | (13) | pm | | |
| KPN | Nepiemēro | | Nepiemēro | | |

“Suga:

Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

Trisopterus esmarkii

Zona:

3a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(NOP/2A3A4.)

Laikposms

2019. gada 1. novembris – 2020. gada 31. oktobris

2020. gada 1. novembris – 2020. gada 31. decembris

Analītiska KPN

Dānija

72 433

(9)
   (11)

29 972

(9)
   (14)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Vācija

14

(9)
   (10)
   (11)

6

(9)
   (10)
   (14)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

53

(9)
   (10)
   (11)

22

(9)
   (10)
   (14)

Savienība

72 500

(9)
   (11)

30 000

(9)
   (14)

Norvēģija

14 500

(12)

pm

Fēru Salas

5 000

(13)

pm

KPN

Nepiemēro

Nepiemēro

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra, izņemot 12. pantu, ko piemēro no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 31. oktobrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 29. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (2016. gada 6. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

5

(6)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

6

(7)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

8

(9)  Pikšas un merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OT2/*2A3A4). Pikšas un merlanga piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

9

(10)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 4. zonā.

10

ICES

(11)  Savienības kvotu drīkst apgūt tikai no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim.

11

(12)  Izmanto šķirotājrežģi.

12

(13)  Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas jāieskaita šajā kvotā.

13

(14)  Savienības kvotu drīkst apgūt no 2020. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. decembrim.”

14

---

PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

Turpmāk tabulās ir noteikta katra krājuma KPN un kvotas (izteiktas dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi), un ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja nav norādīts citādi.

Zivju krājumi ir uzskaitīti alfabētiskā secībā pēc sugu nosaukumiem latīņu valodā.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Reņģe |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Salmo salar | SAL | Lasis |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Clupea harengus

HER

Reņģe

Gadus morhua

COD

Menca

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Salmo salar

SAL

Lasis

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 30.–31. apakšrajons
  (HER/30/31.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Somija | 53 306 | | |
| Zviedrija | 11 712 | |
| Savienība | 65 018 | |
| KPN | 65 018 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

30.–31. apakšrajons

(HER/30/31.)

Somija

53 306

Zviedrija

11 712

Savienība

65 018

KPN

65 018

Piesardzīga KPN

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 22.–24. apakšrajons
  (HER/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 221 | | |
| Vācija | 869 | |
| Somija | 0 | |
| Polija | 205 | |
| Zviedrija | 280 | |
| Savienība | 1 575 | |
| KPN | 1 575 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

22.–24. apakšrajons

(HER/3BC+24)

Dānija

221

Vācija

869

Somija

0

Polija

205

Zviedrija

280

Savienība

1 575

KPN

1 575

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā
  (HER/3D-R30) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 146 | | |
| Vācija | 569 | |
| Igaunija | 10 960 | |
| Somija | 21 393 | |
| Latvija | 2 705 | |
| Lietuva | 2 848 | |
| Polija | 24 304 | |
| Zviedrija | 32 626 | |
| Savienība | 97 551 | |
| KPN | Nepiemēro | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

(HER/3D-R30)

Dānija

2 146

Vācija

569

Igaunija

10 960

Somija

21 393

Latvija

2 705

Lietuva

2 848

Polija

24 304

Zviedrija

32 626

Savienība

97 551

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 28.1. apakšrajons
  (HER/03D.RG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 18 216 | | |
| Latvija | 21 230 | |
| Savienība | 39 446 | |
| KPN | 39 446 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

28.1. apakšrajons

(HER/03D.RG)

Igaunija

18 216

Latvija

21 230

Savienība

39 446

KPN

39 446

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā
  (COD/3DX32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 137 | (1) | |
| Vācija | 54 | (1) |
| Igaunija | 13 | (1) |
| Somija | 10 | (1) |
| Latvija | 51 | (1) |
| Lietuva | 33 | (1) |
| Polija | 159 | (1) |
| Zviedrija | 138 | (1) |
| Savienība | 595 | (1) |
| KPN | Nepiemēro | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā

(COD/3DX32.)

Dānija

137

(1)

Vācija

54

(1)

Igaunija

13

(1)

Somija

10

(1)

Latvija

51

(1)

Lietuva

33

(1)

Polija

159

(1)

Zviedrija

138

(1)

Savienība

595

(1)

KPN

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 22.–24. apakšrajons
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 746 | (2) | |
| Vācija | 854 | (2) |
| Igaunija | 39 | (2) |
| Somija | 34 | (2) |
| Latvija | 144 | (2) |
| Lietuva | 94 | (2) |
| Polija | 467 | (2) |
| Zviedrija | 622 | (2) |
| Savienība | 4 000 | (2) |
| KPN | 4 000 | (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

22.–24. apakšrajons

(COD/3BC+24)

Dānija

1 746

(2)

Vācija

854

(2)

Igaunija

39

(2)

Somija

34

(2)

Latvija

144

(2)

Lietuva

94

(2)

Polija

467

(2)

Zviedrija

622

(2)

Savienība

4 000

(2)

KPN

4 000

(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (PLE/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 5 187 | | |
| Vācija | 576 | |
| Polija | 1 086 | |
| Zviedrija | 391 | |
| Savienība | 7 240 | |
| KPN | 7 240 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(PLE/3BCD-C)

Dānija

5 187

Vācija

576

Polija

1 086

Zviedrija

391

Savienība

7 240

KPN

7 240

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā
  (SAL/3BCD-F) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 19 582 | (3) | |
| Vācija | 2 179 | (3) |
| Igaunija | 1 990 | (3)
   (4) |
| Somija | 24 417 | (3) |
| Latvija | 12 455 | (3) |
| Lietuva | 1 464 | (3) |
| Polija | 5 940 | (3) |
| Zviedrija | 26 469 | (3) |
| Savienība | 94 496 | (3) |
| KPN | Nepiemēro | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Lasis

Salmo salar

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā

(SAL/3BCD-F)

Dānija

19 582

(3)

Vācija

2 179

(3)

Igaunija

1 990

(3)
   (4)

Somija

24 417

(3)

Latvija

12 455

(3)

Lietuva

1 464

(3)

Polija

5 940

(3)

Zviedrija

26 469

(3)

Savienība

94 496

(3)

KPN

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā
  (SAL/3D32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 911 | (5) | |
| Somija | 7 972 | (5) |
| Savienība | 8 883 | (5) |
| KPN | Nepiemēro | Piesardzīga KPN |

Suga:

Lasis

Salmo salar

Zona:

Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā

(SAL/3D32.)

Igaunija

911

(5)

Somija

7 972

(5)

Savienība

8 883

(5)

KPN

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (SPR/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 21 993 | | |
| Vācija | 13 933 | |
| Igaunija | 25 539 | |
| Somija | 11 513 | |
| Latvija | 30 845 | |
| Lietuva | 11 158 | |
| Polija | 65 460 | |
| Zviedrija | 42 517 | |
| Savienība | 222 958 | |
| KPN | Nepiemēro | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(SPR/3BCD-C)

Dānija

21 993

Vācija

13 933

Igaunija

25 539

Somija

11 513

Latvija

30 845

Lietuva

11 158

Polija

65 460

Zviedrija

42 517

Savienība

222 958

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

---

(1)  Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijās, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, menca drīkst būt mērķsuga tad, ja minētā izpēte notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

(2)  24. apakšrajonā vienīgi piezvejai. Šo kvotu 24. apakšrajonā nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijās, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, menca drīkst būt mērķsuga tad, ja minētā izpēte notiek, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, 24. apakšrajonā šo kvotu atļauts zvejot Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, dreifējošām āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai tamlīdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.

(3)  Zivju skaits.

(4)  Īpašs nosacījums: līdz 25 % un ne vairāk kā 500 šīs kvotas īpatņu drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 32. apakšrajonā (SAL/*3D32).

(5)  Zivju skaits.

---

LĒMUMI

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/15

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1580

(2020. gada 23. oktobris),

ar ko Lēmumu (ES) 2020/721 groza, lai iekļautu nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā attiecībā uz MSC-MEPC.5. apkārtraksta par paraugnolīgumu tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā, apstiprināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienības darbībai jūras transporta nozarē vajadzētu būt vērstai uz jūras vides un cilvēku veselības aizsardzību un kuģošanas drošības uzlabošanu. |
| --- | --- |

(1)

Savienības darbībai jūras transporta nozarē vajadzētu būt vērstai uz jūras vides un cilvēku veselības aizsardzību un kuģošanas drošības uzlabošanu.

| (2) | Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (“SJO”) Kuģošanas drošības komitejai 102. sesijā, kas notiks 2020. gada 4.–11. novembrī (“MSC 102”), kopīgi ar SJO Jūras vides aizsardzības komiteju paredzēts apstiprināt MSC-MEPC.5. apkārtrakstu par paraugnolīgumu tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā (“MSC-MEPC.5. apkārtraksts”). |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (“SJO”) Kuģošanas drošības komitejai 102. sesijā, kas notiks 2020. gada 4.–11. novembrī (“MSC 102”), kopīgi ar SJO Jūras vides aizsardzības komiteju paredzēts apstiprināt MSC-MEPC.5. apkārtrakstu par paraugnolīgumu tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā (“MSC-MEPC.5. apkārtraksts”).

| (3) | SJO Jūras vides aizsardzības komitejai 75. sesijā, kas notiks 2020. gada 16.–20. novembrī (“MEPC 75”), kopīgi ar SJO Kuģošanas drošības komiteju paredzēts apstiprināt MSC-MEPC.5. apkārtrakstu. |
| --- | --- |

(3)

SJO Jūras vides aizsardzības komitejai 75. sesijā, kas notiks 2020. gada 16.–20. novembrī (“MEPC 75”), kopīgi ar SJO Kuģošanas drošības komiteju paredzēts apstiprināt MSC-MEPC.5. apkārtrakstu.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem MSC 102 un MEPC 75, jo MSC-MEPC.5. apkārtraksta apstiprināšana var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/15/EK (1). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem MSC 102 un MEPC 75, jo MSC-MEPC.5. apkārtraksta apstiprināšana var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/15/EK (1).

| (5) | Apstiprinot MSC-MEPC.5. apkārtrakstu, kas aizstāj apkārtrakstus MSC/Circ.710 un MEPC/Circ.307, paraugnolīgums tiktu atjaunināts tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā, un saskaņots ar Atzīto organizāciju kodeksu (SJO rezolūcijas MSC.349(92) un MEPC.237(65)). Minētais apstiprinājums veicinātu gan karoga valsts administrācijas, gan atzīto organizāciju precizitātes, pārredzamības un pārskatatbildības palielināšanu pasaules mērogā. |
| --- | --- |

(5)

Apstiprinot MSC-MEPC.5. apkārtrakstu, kas aizstāj apkārtrakstus MSC/Circ.710 un MEPC/Circ.307, paraugnolīgums tiktu atjaunināts tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā, un saskaņots ar Atzīto organizāciju kodeksu (SJO rezolūcijas MSC.349(92) un MEPC.237(65)). Minētais apstiprinājums veicinātu gan karoga valsts administrācijas, gan atzīto organizāciju precizitātes, pārredzamības un pārskatatbildības palielināšanu pasaules mērogā.

| (6) | Savienība nav ne SJO locekle, ne attiecīgo konvenciju un kodeksu līgumslēdzēja puse. Tādēļ Padomei būtu jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju. |
| --- | --- |

(6)

Savienība nav ne SJO locekle, ne attiecīgo konvenciju un kodeksu līgumslēdzēja puse. Tādēļ Padomei būtu jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju.

| (7) | Šā lēmuma darbības jomai vajadzētu attiekties tikai uz ierosināto MSC-MEPC.5. apkārtraksta saturu, ciktāl minētais apkārtraksts ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē un var ietekmēt Savienības kopīgos noteikumus. Šim lēmumam nebūtu jāietekmē kompetenču sadalījums starp Savienību un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Šā lēmuma darbības jomai vajadzētu attiekties tikai uz ierosināto MSC-MEPC.5. apkārtraksta saturu, ciktāl minētais apkārtraksts ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē un var ietekmēt Savienības kopīgos noteikumus. Šim lēmumam nebūtu jāietekmē kompetenču sadalījums starp Savienību un dalībvalstīm.

| (8) | Padomes 2020. gada 19. maija Lēmums (ES) 2020/721 (2) būtu jāgroza, lai tajā iekļautu atsauci uz MSC-MEPC.5. apkārtraksta apstiprināšanu, |
| --- | --- |

(8)

Padomes 2020. gada 19. maija Lēmums (ES) 2020/721 (2) būtu jāgroza, lai tajā iekļautu atsauci uz MSC-MEPC.5. apkārtraksta apstiprināšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (ES) 2020/721 ar šo groza šādi:

| 1) | nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “
  Padomes Lēmums (ES) 2020/721 (2020. gada 19. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu VI pielikuma 2., 14. un 18. noteikumā un I un VI papildinājumā, Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras II-1. nodaļas A-1., B, B-1., B-2. līdz B-4. daļā, Starptautiskā drošības kodeksa kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru, A-1. un B-1. daļā un Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem un par MSC-MEPC.5. apkārtraksta par paraugnolīgumu tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā, apstiprināšanu
  ”; |
| --- | --- |

1)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“
  Padomes Lēmums (ES) 2020/721 (2020. gada 19. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu VI pielikuma 2., 14. un 18. noteikumā un I un VI papildinājumā, Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras II-1. nodaļas A-1., B, B-1., B-2. līdz B-4. daļā, Starptautiskā drošības kodeksa kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru, A-1. un B-1. daļā un Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem un par MSC-MEPC.5. apkārtraksta par paraugnolīgumu tādu atzīto organizāciju pilnvarošanai, kuras rīkojas administrācijas vārdā, apstiprināšanu
  ”;

| 2) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā, ir atbalstīt to, ka tiek pieņemti Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu VI pielikuma 2., 14. un 18. noteikuma un I un VI papildinājuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MEPC 75/3 pielikumā, un to, ka tiek apstiprināts MSC-MEPC.5. apkārtraksts, kā izklāstīts SJO dokumenta III 6/15 8. pielikumā. Minētā nostāja aptver attiecīgos grozījumus un apkārtrakstu, ciktāl minētie grozījumi un minētais apkārtraksts ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē un var ietekmēt Savienības kopīgos noteikumus.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā, ir atbalstīt to, ka tiek pieņemti Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu VI pielikuma 2., 14. un 18. noteikuma un I un VI papildinājuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MEPC 75/3 pielikumā, un to, ka tiek apstiprināts MSC-MEPC.5. apkārtraksts, kā izklāstīts SJO dokumenta III 6/15 8. pielikumā. Minētā nostāja aptver attiecīgos grozījumus un apkārtrakstu, ciktāl minētie grozījumi un minētais apkārtraksts ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē un var ietekmēt Savienības kopīgos noteikumus.”;

| 3) | 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants

  1.   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā, ir atbalstīt MSC-MEPC.5. apkārtrakstu, kā izklāstīts SJO dokumenta III 6/15 8. pielikumā, un atbalstīt to, ka tiek pieņemti:






  a) | Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras II-1. nodaļas A-1., B, B-1., B-2. līdz B-4. daļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MSC 102/3 1. pielikumā; |
| --- | --- | --- |

3)

2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

1.   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā, ir atbalstīt MSC-MEPC.5. apkārtrakstu, kā izklāstīts SJO dokumenta III 6/15 8. pielikumā, un atbalstīt to, ka tiek pieņemti:

a)

Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras II-1. nodaļas A-1., B, B-1., B-2. līdz B-4. daļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MSC 102/3 1. pielikumā;

| b) | Starptautiskā drošības kodeksa kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru, A-1. un B-1. daļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MSC 102/3 2. pielikumā; |
| --- | --- |

b)

Starptautiskā drošības kodeksa kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru, A-1. un B-1. daļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MSC 102/3 2. pielikumā;

| c) | grozījumi Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

c)

grozījumi Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētā nostāja aptver apkārtrakstu un attiecīgos grozījumus, ciktāl minētais apkārtraksts un minētie grozījumi ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē un var ietekmēt Savienības kopīgos noteikumus.”;

| 4) | 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants
  Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas Savienības interesēs dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no 1. un 2. pantā minētajiem grozījumiem un apkārtraksta, ciktāl minētie grozījumi un minētais apkārtraksts ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē.” |
| --- | --- |

4)

4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas Savienības interesēs dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no 1. un 2. pantā minētajiem grozījumiem un apkārtraksta, ciktāl minētie grozījumi un minētais apkārtraksts ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2020. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

S. SCHULZE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/721 (2020. gada 19. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 75. sesijā un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 102. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu VI pielikuma 2., 14. un 18. noteikumā un I un VI papildinājumā, Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras II-1. nodaļas A-1., B, B-1., B-2. līdz B-4. daļā, Starptautiskā drošības kodeksa kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru, A-1. un B-1. daļā un Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem (OV L 171, 2.6.2020., 1. lpp.).

2

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/18

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1581

(2020. gada 23. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/838 (2), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/838 (2), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 406. panta 3. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 406. panta 3. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 408. panta 2. punktu Asociācijas padome var deleģēt Asociācijas komitejai jebkuru no savām pilnvarām, tostarp pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 408. panta 2. punktu Asociācijas padome var deleģēt Asociācijas komitejai jebkuru no savām pilnvarām, tostarp pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus.

| (4) | Saskaņā ar Asociācijas Padomes Lēmuma Nr. 3/2014 (3) 1. pantu Asociācijas Padome deleģē Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai pilnvaras atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus, kuri cita starpā attiecas uz nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītie jautājumi) 5. nodaļu (Muitas un tirdzniecības veicināšana), ciktāl 5. nodaļā nav īpašu noteikumu par minēto pielikumu atjaunināšanu vai grozīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Asociācijas Padomes Lēmuma Nr. 3/2014 (3) 1. pantu Asociācijas Padome deleģē Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai pilnvaras atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus, kuri cita starpā attiecas uz nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītie jautājumi) 5. nodaļu (Muitas un tirdzniecības veicināšana), ciktāl 5. nodaļā nav īpašu noteikumu par minēto pielikumu atjaunināšanu vai grozīšanu.

| (5) | Asociācijas komitejai īpašā sastāvā Tirdzniecības jautājumu risināšanai tās 7. sanāksmē jāpieņem lēmums par nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu. |
| --- | --- |

(5)

Asociācijas komitejai īpašā sastāvā Tirdzniecības jautājumu risināšanai tās 7. sanāksmē jāpieņem lēmums par nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, jo paredzētais lēmums būs Savienībai saistošs, |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, jo paredzētais lēmums būs Savienībai saistošs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai 7. sanāksmē, kā minēts 408. panta 4. punktā Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu, pamatā ir Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmuma projekts (4), kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Pēc Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdziecības jautājumu risināšanai lēmuma pieņemšanas 1. pantā minēto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2020. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

S. SCHULZE

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/838 (2016. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (OV L 141, 28.5.2016., 26. lpp.).

2

(3)  ES un Gruzijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 3/2014 (2014. gada 17. novembris) par atsevišķu Asociācijas padomes pilnvaru deleģēšanu Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai [2015/2263] (OV L 321, 5.12.2015., 72. lpp.).

3

(4)  Skatīt dokumentu ST 11388/20, kas atrodams http://register.consilium.europa.eu.

4

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/20

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1582

(2020. gada 23. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā Pušu sanāksmēs

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/407 (1). Paredzams, ka nolīgums stāsies spēkā vēlāk šogad. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/407 (1). Paredzams, ka nolīgums stāsies spēkā vēlāk šogad.

| (2) | Pušu sanāksme atbild par tādu pasākumu pieņemšanu, kas paredzēti, lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu nolūkā sasniegt tā mērķi, proti, piemērojot piesardzīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas ir daļa no ilgtermiņa stratēģijas, kuras nolūks ir aizsargāt veselīgas jūras ekosistēmas un nodrošināt zivju krājumu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, novērst neregulētu zveju atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši. |
| --- | --- |

(2)

Pušu sanāksme atbild par tādu pasākumu pieņemšanu, kas paredzēti, lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu nolūkā sasniegt tā mērķi, proti, piemērojot piesardzīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas ir daļa no ilgtermiņa stratēģijas, kuras nolūks ir aizsargāt veselīgas jūras ekosistēmas un nodrošināt zivju krājumu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, novērst neregulētu zveju atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

| (3) | Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2), Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju, ciktāl iespējams – nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, un zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2), Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju, ciktāl iespējams – nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, un zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

| (4) | Kā norādīts Padomes 2019. gada 19. novembra secinājumos par okeāniem un jūrām, tostarp Arktiku, Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku” un Padomes 2017. gada 24. marta secinājumos par “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”, atbalsts nolīgumam un reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai īpaša režīma iespējamai izveidošanai attiecībā uz atklātās jūras teritorijām Arktikā ir svarīgs Savienības mērķis, kas jāsasniedz, lai, pamatojoties uz starptautisku sadarbību, aizsargātu Arktikas vidi un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību Arktikas reģionā un ap to. |
| --- | --- |

(4)

Kā norādīts Padomes 2019. gada 19. novembra secinājumos par okeāniem un jūrām, tostarp Arktiku, Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku” un Padomes 2017. gada 24. marta secinājumos par “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”, atbalsts nolīgumam un reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai īpaša režīma iespējamai izveidošanai attiecībā uz atklātās jūras teritorijām Arktikā ir svarīgs Savienības mērķis, kas jāsasniedz, lai, pamatojoties uz starptautisku sadarbību, aizsargātu Arktikas vidi un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību Arktikas reģionā un ap to.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem nolīguma Pušu sanāksmēs 2020.–2024. gadā, jo uz nolīguma pamata pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (3) un (EK) Nr. 1224/2009 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (5). |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem nolīguma Pušu sanāksmēs 2020.–2024. gadā, jo uz nolīguma pamata pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (3) un (EK) Nr. 1224/2009 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (5).

| (6) | Ņemot vērā nolīguma apgabala zvejas resursu raksturu un ierobežotās zināšanas par tiem un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms Pušu sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2020.–2024. gada laikposmā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā nolīguma apgabala zvejas resursu raksturu un ierobežotās zināšanas par tiem un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms Pušu sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2020.–2024. gada laikposmā.

| (7) | Vēlākā posmā papildus šim lēmumam var tikt pieņemts vēl viens atsevišķs Padomes lēmums par sarunu sākšanu nolūkā izveidot vēl vienu vai vairākas reģionālas vai apakšreģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai režīmus attiecībā uz atklātās jūras teritorijām Arktikā, |
| --- | --- |

(7)

Vēlākā posmā papildus šim lēmumam var tikt pieņemts vēl viens atsevišķs Padomes lēmums par sarunu sākšanu nolūkā izveidot vēl vienu vai vairākas reģionālas vai apakšreģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai režīmus attiecībā uz atklātās jūras teritorijām Arktikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”) Pušu sanāksmēs, ir saskaņā ar principiem un orientējošiem norādījumiem par nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem nolīguma Pušu sanāksmēs (6).

2. pants

Pirms katras nolīguma Pušu sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā jāieņem saskaņā ar 1. pantā minētajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras nolīguma Pušu sanāksmes Padomei, lai tā varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā ieņemamās nostājas detaļas, nosūta dokumentu, kurā sīki izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

Ja nolīguma Pušu sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos nav iespējams, konkrēto jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai Savienības nostājā ņemtu vērā jaunos elementus.

3. pants

Šā lēmuma 1. pantā minēto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz nolīguma Pušu sanāksmei 2025. gadā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2020. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

S. SCHULZE

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2019/407 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (OV L 73, 15.3.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

5

(6)  Skatīt dokumentu ST 11439/20, kas atrodams http://register.consilium.europa.eu.

6

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/23

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1583

(2020. gada 23. oktobris)

par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kas izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz to personu saraksta aizstāšanu, kuras būs šķīrējtiesneši domstarpību izšķiršanas procedūrās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Visaptverošais un pastiprinātais partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienības vārdā tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104 (2), un to daļēji piemēro provizoriski no 2018. gada 1. jūnija. |
| --- | --- |

(1)

Visaptverošais un pastiprinātais partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienības vārdā tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104 (2), un to daļēji piemēro provizoriski no 2018. gada 1. jūnija.

| (2) | Partnerības komiteja savā 2019. gada 17. oktobra sanāksmē saskaņā ar nolīguma 339. panta 1. punktu izveidoja sarakstu (“šķīrējtiesnešu saraksts”) ar 15 personām, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem. |
| --- | --- |

(2)

Partnerības komiteja savā 2019. gada 17. oktobra sanāksmē saskaņā ar nolīguma 339. panta 1. punktu izveidoja sarakstu (“šķīrējtiesnešu saraksts”) ar 15 personām, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem.

| (3) | Armēnija ir informējusi Savienību, ka viena no tās ierosinātajām personām vairs neatbilst nolīguma 339. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un tāpēc būtu jāaizstāj ar citu personu. |
| --- | --- |

(3)

Armēnija ir informējusi Savienību, ka viena no tās ierosinātajām personām vairs neatbilst nolīguma 339. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un tāpēc būtu jāaizstāj ar citu personu.

| (4) | Lai nodrošinātu provizoriski piemēroto nolīguma noteikumu darbību, Partnerības komitejai ir jāpieņem lēmums aizstāt šķīrējtiesnešu sarakstu ar grozīto sarakstu. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu provizoriski piemēroto nolīguma noteikumu darbību, Partnerības komitejai ir jāpieņem lēmums aizstāt šķīrējtiesnešu sarakstu ar grozīto sarakstu.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Partnerības komitejā, jo Partnerības komitejas lēmums aizstāt šķīrējtiesnešu sarakstu Savienībai būs saistošs, |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Partnerības komitejā, jo Partnerības komitejas lēmums aizstāt šķīrējtiesnešu sarakstu Savienībai būs saistošs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Partnerības komitejā, kura izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta aizstāšanu, kā norādīts minētā nolīguma 339. pantā, pamatā ir Partnerības komitejas lēmuma projekts (3).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2020. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

S. SCHULZE

---

(1)  
  OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/104 (2017. gada 20. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Skatīt dokumentu ST 11524/20 vietnē http://register.consilium.europa.eu.

3

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/25

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1584

(2020. gada 26. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas Padomē attiecībā uz Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 46. grozījuma un 6. pielikuma II daļas 39. grozījuma pieņemšanu saistībā ar turpmākas aprīkošanas prasības atlikšanu attiecībā uz 25 stundu pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, lai izvairītos no neparedzētām sekām Covid-19 pandēmijas dēļ

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu kopā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”), kas reglamentē starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO). |
| --- | --- |

(1)

Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”), kas reglamentē starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO).

| (2) | Savienības dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas valstis un ICAO locekles, bet Savienībai ir novērotāja statuss dažās ICAO struktūrās. ICAO Padomē ir pārstāvētas septiņas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(2)

Savienības dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas valstis un ICAO locekles, bet Savienībai ir novērotāja statuss dažās ICAO struktūrās. ICAO Padomē ir pārstāvētas septiņas dalībvalstis.

| (3) | Ievērojot Čikāgas konvencijas 54. pantu, ICAO Padome var pieņemt starptautiskus standartus un ieteicamo praksi un noformēt tos kā Čikāgas konvencijas pielikumus. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Čikāgas konvencijas 54. pantu, ICAO Padome var pieņemt starptautiskus standartus un ieteicamo praksi un noformēt tos kā Čikāgas konvencijas pielikumus.

| (4) | Ievērojot Čikāgas konvencijas 90. pantu, visi šādi pielikumi vai jebkādi pielikuma grozījumi stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas ICAO līgumslēdzējām valstīm vai garāka, ICAO Padomes noteikta laikposma beigās, ja vien pa to laiku vairākums ICAO līgumslēdzēju valstu nav darījušas zināmu savu nepiekrišanu. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot Čikāgas konvencijas 90. pantu, visi šādi pielikumi vai jebkādi pielikuma grozījumi stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas ICAO līgumslēdzējām valstīm vai garāka, ICAO Padomes noteikta laikposma beigās, ja vien pa to laiku vairākums ICAO līgumslēdzēju valstu nav darījušas zināmu savu nepiekrišanu.

| (5) | Ievērojot Čikāgas konvencijas 38. pantu, jebkurai līgumslēdzējai valstij, kura neatrod par praktiski iespējamu visos aspektos izpildīt jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru, kā teikts minētās konvencijas 37. pantā, vai pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas jebkurā attiecīgā aspektā atšķiras no tiem, kas noteikti ar starptautisku standartu, par atšķirībām starp savu praksi un to, kas noteikta ar starptautisko standartu, ir nekavējoties jāpaziņo ICAO. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot Čikāgas konvencijas 38. pantu, jebkurai līgumslēdzējai valstij, kura neatrod par praktiski iespējamu visos aspektos izpildīt jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru, kā teikts minētās konvencijas 37. pantā, vai pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas jebkurā attiecīgā aspektā atšķiras no tiem, kas noteikti ar starptautisku standartu, par atšķirībām starp savu praksi un to, kas noteikta ar starptautisko standartu, ir nekavējoties jāpaziņo ICAO.

| (6) | Covid-19 pandēmija ir negatīvi ietekmējusi gaisa kuģu ekspluatantus, gaisa kuģu ražotājus un iekārtu ražotāju apakšlīmeņa piegādātājus un ir aizkavējusi jaunu sistēmu izstrādi. Gaisa kuģu ekspluatanti atceļ vai atliek gaisa kuģu piegādes, tāpēc gaisa kuģu piegādes, kas bija paredzētas 2020. gadā, tiek pārceltas uz 2021. gadu. Jaunizgatavots gaisa kuģis, kas konfigurēts piegādei 2020. gadā, kura ir pārcelta uz 2021. gadu, pēc 2021. gada 1. janvāra ir jāpārkonfigurē atbilstoši piemērojamajiem noteikumiem. Gaisa kuģu ekspluatanti un gaisa kuģu ražotāji saskaras ar nepamatotu finansiālu slogu, ja šie gaisa kuģi ir jāmodernizē. Tāpēc Komisija strādā, lai pieņemtu minētā datuma pārcelšanu Savienības līmenī, izdarot grozījumus Regulā (ES) Nr. 965/2012. Pilotu kabīnes skaņas reģistratoru (“CVR”) izmanto, lai atvieglotu negadījumu un incidentu izmeklēšanu. Atliekot CVR darbības ilguma pagarināšanu no divām stundām līdz 25 stundām, netiek radīti būtiski drošības riski, bet drošības ieguvumi no ilgākas pilotu kabīnes skaņas reģistratora darbības tiek saskaņoti ar pašreizējo faktisko situāciju aviācijas nozarē. Savienība stingri atbalsta ICAO centienus uzlabot aviācijas drošību. Ņemot vērā bezprecedenta situāciju, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, un to, ka nepastāv būtisks drošības risks, Savienībai tādēļ būtu jāatbalsta minētie grozījumi. |
| --- | --- |

(6)

Covid-19 pandēmija ir negatīvi ietekmējusi gaisa kuģu ekspluatantus, gaisa kuģu ražotājus un iekārtu ražotāju apakšlīmeņa piegādātājus un ir aizkavējusi jaunu sistēmu izstrādi. Gaisa kuģu ekspluatanti atceļ vai atliek gaisa kuģu piegādes, tāpēc gaisa kuģu piegādes, kas bija paredzētas 2020. gadā, tiek pārceltas uz 2021. gadu. Jaunizgatavots gaisa kuģis, kas konfigurēts piegādei 2020. gadā, kura ir pārcelta uz 2021. gadu, pēc 2021. gada 1. janvāra ir jāpārkonfigurē atbilstoši piemērojamajiem noteikumiem. Gaisa kuģu ekspluatanti un gaisa kuģu ražotāji saskaras ar nepamatotu finansiālu slogu, ja šie gaisa kuģi ir jāmodernizē. Tāpēc Komisija strādā, lai pieņemtu minētā datuma pārcelšanu Savienības līmenī, izdarot grozījumus Regulā (ES) Nr. 965/2012. Pilotu kabīnes skaņas reģistratoru (“CVR”) izmanto, lai atvieglotu negadījumu un incidentu izmeklēšanu. Atliekot CVR darbības ilguma pagarināšanu no divām stundām līdz 25 stundām, netiek radīti būtiski drošības riski, bet drošības ieguvumi no ilgākas pilotu kabīnes skaņas reģistratora darbības tiek saskaņoti ar pašreizējo faktisko situāciju aviācijas nozarē. Savienība stingri atbalsta ICAO centienus uzlabot aviācijas drošību. Ņemot vērā bezprecedenta situāciju, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, un to, ka nepastāv būtisks drošības risks, Savienībai tādēļ būtu jāatbalsta minētie grozījumi.

| (7) | Ir lietderīgi noteikti nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ICAO Padomes 221. sesijā attiecībā uz paredzēto 6. pielikuma I daļas 46. grozījumu un 6. pielikuma II daļas 39. grozījumu. Minētajai nostājai vajadzētu būt atbalstīt minētos grozījumus, un tā ir jāpauž Savienības dalībvalstīm, kas ir ICAO Padomes locekles, kopīgi rīkojoties Savienības vārdā. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi noteikti nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ICAO Padomes 221. sesijā attiecībā uz paredzēto 6. pielikuma I daļas 46. grozījumu un 6. pielikuma II daļas 39. grozījumu. Minētajai nostājai vajadzētu būt atbalstīt minētos grozījumus, un tā ir jāpauž Savienības dalībvalstīm, kas ir ICAO Padomes locekles, kopīgi rīkojoties Savienības vārdā.

| (8) | Savienības nostājai pēc tam, kad ICAO Padome bez būtiskām izmaiņām pieņems 6. pielikuma I daļas 46. grozījumu un 6. pielikuma II daļas 39. grozījumu, kas ICAO ģenerālsekretāram jāpaziņo, izmantojot ICAO vēstules valstīm procedūru, vajadzētu būt nepaust nepiekrišanu un paziņot par atbilstību minētajiem grozījumiem, un tā ir jāpauž visām Savienības dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(8)

Savienības nostājai pēc tam, kad ICAO Padome bez būtiskām izmaiņām pieņems 6. pielikuma I daļas 46. grozījumu un 6. pielikuma II daļas 39. grozījumu, kas ICAO ģenerālsekretāram jāpaziņo, izmantojot ICAO vēstules valstīm procedūru, vajadzētu būt nepaust nepiekrišanu un paziņot par atbilstību minētajiem grozījumiem, un tā ir jāpauž visām Savienības dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Padomes 221. sesijā, ir visā to kopumā atbalstīt ierosināto Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 46. grozījumu un 6. pielikuma II daļas 39. grozījumu.

2.   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem, ja ICAO Padome bez būtiskām izmaiņām pieņem ierosinātos grozījumus, kā minēts 1. punktā, ir nepaust nepiekrišanu un paziņot par atbilstību pieņemtajiem grozījumiem, atbildot uz attiecīgajām ICAO vēstulēm valstīm.

2. pants

1.   Šā lēmuma 1. panta 1. punktā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir ICAO Padomes locekles.

2.   Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minēto nostāju pauž visas Savienības dalībvalstis.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 26. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/27

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/1585

(2020. gada 29. oktobris),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 (1) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 (1) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi.

| (2) | Pamatojoties uz Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pārskatīšanu, būtu jāatjaunina ierobežojošie pasākumi līdz 2021. gada 31. oktobrim un būtu jāgroza informācija par divām fiziskām personām. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pārskatīšanu, būtu jāatjaunina ierobežojošie pasākumi līdz 2021. gada 31. oktobrim un būtu jāgroza informācija par divām fiziskām personām.

| (3) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/1763 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/1763 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 31. oktobrim.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 31. oktobrim.”;

| 2) | pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2)

pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 29. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1763 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (OV L 257, 2.10.2015., 37. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pielikumā 1. un 2. ierakstu zem virsraksta “1. un 2. pantā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts” aizstāj ar šādu:

| | Vārds, uzvārds | Identifikācijas informācija | Sarakstā iekļaušanas pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| “1. | Godefroid BIZIMANA | Dzimums: vīrietis
  Dzimšanas datums: 23.4.1968.
  Dzimšanas vieta: Nyagaseke, Mabayi, Cibitoke

  Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0001520 | Chargé de missions de la Présidence un bijušais Valsts policijas ģenerāldirektora vietnieks. 2019. gada 31. decembrī Bizmana kungs tika paaugstināts amatā par policijas galveno komisāru. Atbildīgs par demokrātijas apdraudēšanu, pieņemot operatīvus lēmumus, kuru rezultātā tika pielietots nesamērīgs spēks un veiktas vardarbīgas represijas pret miermīlīgām demonstrācijām, kuras sākās 2015. gada 26. aprīlī pēc tam, kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās. |
| 2. | Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA | Dzimums: vīrietis
  Dzimšanas datums: 1.8.1970.
  Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0000761 | Kopš 2020. gada jūnija – iekšlietu, kopienas attīstības un sabiedriskās drošības ministrs. Laikposmā no 2013. gada maija līdz 2019. gada novembrim – bijušais Prezidenta administrācijas (Présidence) kabineta vadītājs, atbildīgs par jautājumiem saistībā ar Valsts policiju, un laikposmā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada jūnijam – bijušais Valsts izlūkošanas dienesta ģenerāldirektors. Atbildīgs par to, ka Burundi tiek kavēta politiska risinājuma meklēšana, izdodot rīkojumus, kuru rezultātā pret protestētājiem, kas no 2015. gada 26. aprīļa – kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās – piedalās demonstrācijās, tika pielietots nesamērīgs spēks, veikti vardarbības akti, represijas un starptautisko cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp 2015. gada 26., 27. un 28. aprīlī Nyakabiga un Musaga rajonos Bujumbura.” |

Vārds, uzvārds

Identifikācijas informācija

Sarakstā iekļaušanas pamatojums

“1.

Godefroid BIZIMANA

Dzimums: vīrietis

Dzimšanas datums: 23.4.1968.

Dzimšanas vieta: Nyagaseke, Mabayi, Cibitoke

Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0001520

Chargé de missions de la Présidence un bijušais Valsts policijas ģenerāldirektora vietnieks. 2019. gada 31. decembrī Bizmana kungs tika paaugstināts amatā par policijas galveno komisāru. Atbildīgs par demokrātijas apdraudēšanu, pieņemot operatīvus lēmumus, kuru rezultātā tika pielietots nesamērīgs spēks un veiktas vardarbīgas represijas pret miermīlīgām demonstrācijām, kuras sākās 2015. gada 26. aprīlī pēc tam, kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās.

2.

Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA

Dzimums: vīrietis

Dzimšanas datums: 1.8.1970.

Burundi valstspiederība Pases numurs: DP0000761

Kopš 2020. gada jūnija – iekšlietu, kopienas attīstības un sabiedriskās drošības ministrs. Laikposmā no 2013. gada maija līdz 2019. gada novembrim – bijušais Prezidenta administrācijas (Présidence) kabineta vadītājs, atbildīgs par jautājumiem saistībā ar Valsts policiju, un laikposmā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada jūnijam – bijušais Valsts izlūkošanas dienesta ģenerāldirektors. Atbildīgs par to, ka Burundi tiek kavēta politiska risinājuma meklēšana, izdodot rīkojumus, kuru rezultātā pret protestētājiem, kas no 2015. gada 26. aprīļa – kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās – piedalās demonstrācijās, tika pielietots nesamērīgs spēks, veikti vardarbības akti, represijas un starptautisko cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp 2015. gada 26., 27. un 28. aprīlī Nyakabiga un Musaga rajonos Bujumbura.”

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/29

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/1586

(2020. gada 29. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2010/573/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2010. gada 27. septembrī Padome pieņēma Lēmumu 2010/573/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību. |
| --- | --- |

(1)

2010. gada 27. septembrī Padome pieņēma Lēmumu 2010/573/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību.

| (2) | Pamatojoties uz Lēmuma 2010/573/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību būtu jāpagarina līdz 2021. gada 31. oktobrim. Pēc sešiem mēnešiem Padome pārskatīs stāvokli attiecībā uz ierobežojošajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Lēmuma 2010/573/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību būtu jāpagarina līdz 2021. gada 31. oktobrim. Pēc sešiem mēnešiem Padome pārskatīs stāvokli attiecībā uz ierobežojošajiem pasākumiem.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/573/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/573/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Lēmuma 2010/573/KĀDP 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

| “2. | Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 31. oktobrim. To regulāri pārskata. Vajadzības gadījumā lēmumu atjaunina vai groza, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.” |
| --- | --- |

“2.

Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 31. oktobrim. To regulāri pārskata. Vajadzības gadījumā lēmumu atjaunina vai groza, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 29. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/573/KĀDP (2010. gada 27. septembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību (OV L 253, 28.9.2010., 54. lpp.).

1

---

| 30.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 362/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 362/30

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1587

(2020. gada 29. oktobris)

par finanšu iemaksām, kas dalībvalstīm jāveic, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo daļu 2020. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (1), un jo īpaši tā 7. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, un ar ko atceļ Regulu (ES) 2015/323 (2), un jo īpaši tās 19. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1877 (“11. EAF finanšu regula”) 19. līdz 22. pantā noteikto procedūru Komisijai līdz 2020. gada 10. oktobrim ir jāiesniedz priekšlikums, norādot a) iemaksas trešās daļas summu 2020. gadam un b) pārskatīto gada iemaksas summu 2020. gadam gadījumos, kad summa atšķiras no faktiskajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1877 (“11. EAF finanšu regula”) 19. līdz 22. pantā noteikto procedūru Komisijai līdz 2020. gada 10. oktobrim ir jāiesniedz priekšlikums, norādot a) iemaksas trešās daļas summu 2020. gadam un b) pārskatīto gada iemaksas summu 2020. gadam gadījumos, kad summa atšķiras no faktiskajām vajadzībām.

| (2) | Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 46. pantu Eiropas Investīciju banka (EIB) nosūtīja Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 46. pantu Eiropas Investīciju banka (EIB) nosūtīja Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

| (3) | 11. EAF finanšu regulas 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms izlieto summas, kas paredzētas iepriekšējos Eiropas Attīstības fondos (EAF). Tāpēc būtu jāsniedz aicinājums veikt iemaksas EIB saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fondu (“10. EAF”) un Komisijai saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fondu (“11. EAF”). |
| --- | --- |

(3)

11. EAF finanšu regulas 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms izlieto summas, kas paredzētas iepriekšējos Eiropas Attīstības fondos (EAF). Tāpēc būtu jāsniedz aicinājums veikt iemaksas EIB saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fondu (“10. EAF”) un Komisijai saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fondu (“11. EAF”).

| (4) | Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ir pieņēmusi Lēmumu (ES) 2019/1800 (3), kas nosaka gada summu dalībvalstu iemaksām EAF 2020. gadam 4 400 000 000 EUR apmērā Komisijai un 300 000 000 EUR apmērā EIB. |
| --- | --- |

(4)

Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ir pieņēmusi Lēmumu (ES) 2019/1800 (3), kas nosaka gada summu dalībvalstu iemaksām EAF 2020. gadam 4 400 000 000 EUR apmērā Komisijai un 300 000 000 EUR apmērā EIB.

| (5) | Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) 152. un 153. pantā ir noteikts, ka Apvienotā Karaliste paliek EAF puse līdz 11. EAF un visu iepriekšējo neslēgto EAF slēgšanai. Tomēr Apvienotās Karalistes daļu no 10. EAF vai iepriekšējo EAF projektu atbrīvotajiem līdzekļiem atkārtoti neizmanto, |
| --- | --- |

(5)

Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) 152. un 153. pantā ir noteikts, ka Apvienotā Karaliste paliek EAF puse līdz 11. EAF un visu iepriekšējo neslēgto EAF slēgšanai. Tomēr Apvienotās Karalistes daļu no 10. EAF vai iepriekšējo EAF projektu atbrīvotajiem līdzekļiem atkārtoti neizmanto,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Individuālās EAF iemaksas, kas dalībvalstīm jāveic Komisijai un EIB kā trešā daļa par 2020. gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā iekļautajā tabulā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 29. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 307, 3.12.2018., 1. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2019/1800 (2019. gada 24. oktobris) par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2021. gadam, gada iemaksas summu 2020. gadam, pirmo maksājumu 2020. gadam un indikatīvu, nesaistošu prognozi attiecībā uz gaidāmajām gada iemaksu summām 2022. un 2023. gadam (OV L 274, 28.10.2019., 9. lpp.).

3

(4)  
  OV C 384I, 12.11.2019., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

| DALĪBVALSTIS UN APVIENOTĀ KARALISTE | 10. EAF sadalījums % | 11. EAF sadalījums % | 3. daļa 2020. gadā (EUR) | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Komisija | EIB |
| 11. EAF | 10. EAF |
| BEĻGIJA | 3,53 | 3,24927 | 32 492 700,00 | 3 530 000,00 | 36 022 700,00 |
| BULGĀRIJA | 0,14 | 0,21853 | 2 185 300,00 | 140 000,00 | 2 325 300,00 |
| ČEHIJA | 0,51 | 0,79745 | 7 974 500,00 | 510 000,00 | 8 484 500,00 |
| DĀNIJA | 2,00 | 1,98045 | 19 804 500,00 | 2 000 000,00 | 21 804 500,00 |
| VĀCIJA | 20,50 | 20,57980 | 205 798 000,00 | 20 500 000,00 | 226 298 000,00 |
| IGAUNIJA | 0,05 | 0,08635 | 863 500,00 | 50 000,00 | 913 500,00 |
| ĪRIJA | 0,91 | 0,94006 | 9 400 600,00 | 910 000,00 | 10 310 600,00 |
| GRIEĶIJA | 1,47 | 1,50735 | 15 073 500,00 | 1 470 000,00 | 16 543 500,00 |
| SPĀNIJA | 7,85 | 7,93248 | 79 324 800,00 | 7 850 000,00 | 87 174 800,00 |
| FRANCIJA | 19,55 | 17,81269 | 178 126 900,00 | 19 550 000,00 | 197 676 900,00 |
| HORVĀTIJA | 0,00 | 0,22518 | 2 251 800,00 | 0,00 | 2 251 800,00 |
| ITĀLIJA | 12,86 | 12,53009 | 125 300 900,00 | 12 860 000,00 | 138 160 900,00 |
| KIPRA | 0,09 | 0,11162 | 1 116 200,00 | 90 000,00 | 1 206 200,00 |
| LATVIJA | 0,07 | 0,11612 | 1 161 200,00 | 70 000,00 | 1 231 200,00 |
| LIETUVA | 0,12 | 0,18077 | 1 807 700,00 | 120 000,00 | 1 927 700,00 |
| LUKSEMBURGA | 0,27 | 0,25509 | 2 550 900,00 | 270 000,00 | 2 820 900,00 |
| UNGĀRIJA | 0,55 | 0,61456 | 6 145 600,00 | 550 000,00 | 6 695 600,00 |
| MALTA | 0,03 | 0,03801 | 380 100,00 | 30 000,00 | 410 100,00 |
| NĪDERLANDE | 4,85 | 4,77678 | 47 767 800,00 | 4 850 000,00 | 52 617 800,00 |
| AUSTRIJA | 2,41 | 2,39757 | 23 975 700,00 | 2 410 000,00 | 26 385 700,00 |
| POLIJA | 1,30 | 2,00734 | 20 073 400,00 | 1 300 000,00 | 21 373 400,00 |
| PORTUGĀLE | 1,15 | 1,19679 | 11 967 900,00 | 1 150 000,00 | 13 117 900,00 |
| RUMĀNIJA | 0,37 | 0,71815 | 7 181 500,00 | 370 000,00 | 7 551 500,00 |
| SLOVĒNIJA | 0,18 | 0,22452 | 2 245 200,00 | 180 000,00 | 2 425 200,00 |
| SLOVĀKIJA | 0,21 | 0,37616 | 3 761 600,00 | 210 000,00 | 3 971 600,00 |
| SOMIJA | 1,47 | 1,50909 | 15 090 900,00 | 1 470 000,00 | 16 560 900,00 |
| ZVIEDRIJA | 2,74 | 2,93911 | 29 391 100,00 | 2 740 000,00 | 32 131 100,00 |
| APVIENOTĀ KARALISTE | 14,82 | 14,67862 | 146 786 200,00 | 14 820 000,00 | 161 606 200,00 |
| KOPĀ ES-27 un Apvienotā Karaliste | 100,00 | 100,00 | 1 000 000 000,00 | 100 000 000,00 | 1 100 000 000,00 |

DALĪBVALSTIS UN APVIENOTĀ KARALISTE

10. EAF sadalījums %

11. EAF sadalījums %

3. daļa 2020. gadā (EUR)

Kopā

Komisija

EIB

11. EAF

10. EAF

BEĻGIJA

3,53

3,24927

32 492 700,00

3 530 000,00

36 022 700,00

BULGĀRIJA

0,14

0,21853

2 185 300,00

140 000,00

2 325 300,00

ČEHIJA

0,51

0,79745

7 974 500,00

510 000,00

8 484 500,00

DĀNIJA

2,00

1,98045

19 804 500,00

2 000 000,00

21 804 500,00

VĀCIJA

20,50

20,57980

205 798 000,00

20 500 000,00

226 298 000,00

IGAUNIJA

0,05

0,08635

863 500,00

50 000,00

913 500,00

ĪRIJA

0,91

0,94006

9 400 600,00

910 000,00

10 310 600,00

GRIEĶIJA

1,47

1,50735

15 073 500,00

1 470 000,00

16 543 500,00

SPĀNIJA

7,85

7,93248

79 324 800,00

7 850 000,00

87 174 800,00

FRANCIJA

19,55

17,81269

178 126 900,00

19 550 000,00

197 676 900,00

HORVĀTIJA

0,00

0,22518

2 251 800,00

0,00

2 251 800,00

ITĀLIJA

12,86

12,53009

125 300 900,00

12 860 000,00

138 160 900,00

KIPRA

0,09

0,11162

1 116 200,00

90 000,00

1 206 200,00

LATVIJA

0,07

0,11612

1 161 200,00

70 000,00

1 231 200,00

LIETUVA

0,12

0,18077

1 807 700,00

120 000,00

1 927 700,00

LUKSEMBURGA

0,27

0,25509

2 550 900,00

270 000,00

2 820 900,00

UNGĀRIJA

0,55

0,61456

6 145 600,00

550 000,00

6 695 600,00

MALTA

0,03

0,03801

380 100,00

30 000,00

410 100,00

NĪDERLANDE

4,85

4,77678

47 767 800,00

4 850 000,00

52 617 800,00

AUSTRIJA

2,41

2,39757

23 975 700,00

2 410 000,00

26 385 700,00

POLIJA

1,30

2,00734

20 073 400,00

1 300 000,00

21 373 400,00

PORTUGĀLE

1,15

1,19679

11 967 900,00

1 150 000,00

13 117 900,00

RUMĀNIJA

0,37

0,71815

7 181 500,00

370 000,00

7 551 500,00

SLOVĒNIJA

0,18

0,22452

2 245 200,00

180 000,00

2 425 200,00

SLOVĀKIJA

0,21

0,37616

3 761 600,00

210 000,00

3 971 600,00

SOMIJA

1,47

1,50909

15 090 900,00

1 470 000,00

16 560 900,00

ZVIEDRIJA

2,74

2,93911

29 391 100,00

2 740 000,00

32 131 100,00

APVIENOTĀ KARALISTE

14,82

14,67862

146 786 200,00

14 820 000,00

161 606 200,00

KOPĀ ES-27 un Apvienotā Karaliste

100,00

100,00

1 000 000 000,00

100 000 000,00

1 100 000 000,00

---