# Europeiska unionens L 354/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 354 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången26 oktober 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 354

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången26 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1546 av den 23 oktober 2020 om fastställande av strukturen och de detaljerade arrangemangen för förteckningen över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter i enlighet med det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1547 av den 23 oktober 2020 om rättelse av den polska språkversionen av genomförandeförordning (EU) 2018/274 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar, och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/561 | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2020/1548 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 oktober 2020 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1549 av den 22 oktober 2020 om upphävande av beslut 2004/200/EG om åtgärder för att förhindra att pepinomosaikvirus införs till och sprids inom gemenskapen
  (delgivet med nr C(2020) 7139) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1550 av den 23 oktober 2020 om inrättande av det fleråriga kontrollprogram för perioden 2021–2025 som kommissionens experter ska genomföra i medlemsstaterna för att verifiera tillämpningen av unionslagstiftningen om den jordbruksbaserade livsmedelskedjan | 9 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Rådets rekommendation (EU) 2020/1551 av den 22 oktober 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner | 19 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/1552 av den 14 oktober 2020 om ändring av riktlinje ECB/2013/23 om statistik över den offentliga sektorns finanser (ECB/2020/50) | 22 |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/1553 av den 14 oktober 2020 om ändring av riktlinje ECB/2013/24 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (ECB/2020/51) | 24 |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/1554 av den 14 oktober 2020 om ändring av riktlinje ECB/2011/23 om hur ofta rapportering till Europeiska centralbanken ska ske avseende kvaliteten på extern statistik (ECB/2020/52) | 26 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1546 av den 23 oktober 2020 om fastställande av strukturen och de detaljerade arrangemangen för förteckningen över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter i enlighet med det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1547 av den 23 oktober 2020 om rättelse av den polska språkversionen av genomförandeförordning (EU) 2018/274 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar, och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/561

4

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2020/1548 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 oktober 2020 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1549 av den 22 oktober 2020 om upphävande av beslut 2004/200/EG om åtgärder för att förhindra att pepinomosaikvirus införs till och sprids inom gemenskapen
  (delgivet med nr C(2020) 7139)

(delgivet med nr C(2020) 7139)

7

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1550 av den 23 oktober 2020 om inrättande av det fleråriga kontrollprogram för perioden 2021–2025 som kommissionens experter ska genomföra i medlemsstaterna för att verifiera tillämpningen av unionslagstiftningen om den jordbruksbaserade livsmedelskedjan

9

REKOMMENDATIONER

*

Rådets rekommendation (EU) 2020/1551 av den 22 oktober 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner

19

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/1552 av den 14 oktober 2020 om ändring av riktlinje ECB/2013/23 om statistik över den offentliga sektorns finanser (ECB/2020/50)

22

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/1553 av den 14 oktober 2020 om ändring av riktlinje ECB/2013/24 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (ECB/2020/51)

24

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/1554 av den 14 oktober 2020 om ändring av riktlinje ECB/2011/23 om hur ofta rapportering till Europeiska centralbanken ska ske avseende kvaliteten på extern statistik (ECB/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1546

av den 23 oktober 2020

om fastställande av strukturen och de detaljerade arrangemangen för förteckningen över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter i enlighet med det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/516 av den 19 mars 2019 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris och om upphävande av rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 (1), särskilt artikel 3.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/516 ska medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med en förteckning över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/516 ska medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med en förteckning över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter.

| (2) | Det är viktigt att BNI-aggregat och deras komponenter är jämförbara mellan medlemsstaterna och att en förteckning över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter är förenlig med relevanta definitioner och redovisningsregler i ENS 2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Det är viktigt att BNI-aggregat och deras komponenter är jämförbara mellan medlemsstaterna och att en förteckning över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter är förenlig med relevanta definitioner och redovisningsregler i ENS 2010 (2).

| (3) | Det är viktigt att förteckningarna över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter dokumenteras och regelbundet uppdateras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Det är viktigt att förteckningarna över de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter dokumenteras och regelbundet uppdateras av medlemsstaterna.

| (4) | För att göra det lättare att ta fram jämförbara analyser bör BNI-förteckningarna följa en gemensam struktur bestående av ett i förväg fastställt antal kapitel och processtabellerna med numeriska skattningar för referensåret. |
| --- | --- |

(4)

För att göra det lättare att ta fram jämförbara analyser bör BNI-förteckningarna följa en gemensam struktur bestående av ett i förväg fastställt antal kapitel och processtabellerna med numeriska skattningar för referensåret.

| (5) | För att kontrollera källorna, deras användning och de metoder som använts för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter bör medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med den senaste versionen av BNI-förteckningarna i enlighet med en överenskommen tidsplan. |
| --- | --- |

(5)

För att kontrollera källorna, deras användning och de metoder som använts för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter bör medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med den senaste versionen av BNI-förteckningarna i enlighet med en överenskommen tidsplan.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningsstruktur

1.   Medlemsstaterna ska upprätta en förteckning över de källor och metoder som använts för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter (nedan kallad BNI-förteckning). BNI-förteckningen ska bestå av tio kapitel och BNI-processtabellerna.

2.   Följande kapitel ska ingå:

| — | Kapitel 1: Översikt över räkenskapssystemet. |
| --- | --- |

—

Kapitel 1: Översikt över räkenskapssystemet.

| — | Kapitel 2: Revideringspolicyn och tidsplanen för revidering och färdigställande av skattningarna. Större revideringar sedan den senaste versionen av BNI-förteckningen. |
| --- | --- |

—

Kapitel 2: Revideringspolicyn och tidsplanen för revidering och färdigställande av skattningarna. Större revideringar sedan den senaste versionen av BNI-förteckningen.

| — | Kapitel 3: Produktionsmetoden. |
| --- | --- |

—

Kapitel 3: Produktionsmetoden.

| — | Kapitel 4: Inkomstmetoden. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4: Inkomstmetoden.

| — | Kapitel 5: Utgiftsmetoden. |
| --- | --- |

—

Kapitel 5: Utgiftsmetoden.

| — | Kapitel 6: Avstämningsförfaranden och validering av skattningarna. |
| --- | --- |

—

Kapitel 6: Avstämningsförfaranden och validering av skattningarna.

| — | Kapitel 7: Översikt över kompletterande justeringar. |
| --- | --- |

—

Kapitel 7: Översikt över kompletterande justeringar.

| — | Kapitel 8: Omräkning från BNP till BNI. |
| --- | --- |

—

Kapitel 8: Omräkning från BNP till BNI.

| — | Kapitel 9: Huvudsaklig klassificering. |
| --- | --- |

—

Kapitel 9: Huvudsaklig klassificering.

| — | Kapitel 10: Huvudsakliga uppgiftskällor. |
| --- | --- |

—

Kapitel 10: Huvudsakliga uppgiftskällor.

3.   BNI-processtabellerna ska innehålla följande:

| a) | Sifferuppgifter om de skattningar som gjorts under de på varandra följande stegen under sammanställningen av BNI-uppgifter för de enskilda typer av källor som använts och de justeringar som gjorts. |
| --- | --- |

a)

Sifferuppgifter om de skattningar som gjorts under de på varandra följande stegen under sammanställningen av BNI-uppgifter för de enskilda typer av källor som använts och de justeringar som gjorts.

| b) | Sifferuppgifter om den relativa storleken på de enskilda typer av källor som använts och justeringar som gjorts under sammanställningen. |
| --- | --- |

b)

Sifferuppgifter om den relativa storleken på de enskilda typer av källor som använts och justeringar som gjorts under sammanställningen.

| c) | Hänvisningar till de relevanta kapitlen i BNI-förteckningen. |
| --- | --- |

c)

Hänvisningar till de relevanta kapitlen i BNI-förteckningen.

Artikel 2

Detaljerade arrangemang

Medlemsstaterna ska se till att

| a) | termer och definitioner i enlighet med ENS 2010 används i beskrivningen av källor och metoder som används vid skattningen av BNI som tillhandahålls i BNI-förteckningen, |
| --- | --- |

a)

termer och definitioner i enlighet med ENS 2010 används i beskrivningen av källor och metoder som används vid skattningen av BNI som tillhandahålls i BNI-förteckningen,

| b) | beskrivningen av källor och metoder som används vid skattningen av BNI som tillhandahålls i BNI-förteckningen är heltäckande och tydlig, återspeglar de förfaranden som gällde vid tidpunkten för utarbetandet av BNI-förteckningen och innehåller information om omräkningen av uppgifter från statistiska och administrativa källor till skattningar i nationalräkenskaperna, genom användning av begreppsmässiga och kompletterande justeringar och avstämningsjusteringar samt förfaranden för validering, |
| --- | --- |

b)

beskrivningen av källor och metoder som används vid skattningen av BNI som tillhandahålls i BNI-förteckningen är heltäckande och tydlig, återspeglar de förfaranden som gällde vid tidpunkten för utarbetandet av BNI-förteckningen och innehåller information om omräkningen av uppgifter från statistiska och administrativa källor till skattningar i nationalräkenskaperna, genom användning av begreppsmässiga och kompletterande justeringar och avstämningsjusteringar samt förfaranden för validering,

| c) | sifferunderlag, som ska vara förenliga med informationen i processtabellerna, ges för de enskilda stegen i BNI-sammanställningen i ovan nämnda beskrivning, |
| --- | --- |

c)

sifferunderlag, som ska vara förenliga med informationen i processtabellerna, ges för de enskilda stegen i BNI-sammanställningen i ovan nämnda beskrivning,

| d) | sifferunderlag utgår från ett nyligen inträffat år, för vilket slutliga skattningar finns tillgängliga (referensår), |
| --- | --- |

d)

sifferunderlag utgår från ett nyligen inträffat år, för vilket slutliga skattningar finns tillgängliga (referensår),

| e) | de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter används i sammanställningen för åren efter referensåret. |
| --- | --- |

e)

de källor och metoder som används för att ta fram BNI-aggregat och deras komponenter används i sammanställningen för åren efter referensåret.

Artikel 3

Tidsplan för uppdatering och överföring

1.   Medlemsstaterna ska överföra BNI-förteckningen till kommissionen (Eurostat) senast den 31 december 2021.

2.   Efterföljande uppdateringar av BNI-förteckningen ska göras och överföras till kommissionen (Eurostat) inom tolv månader efter varje större förändring av källor eller metoder för sammanställningen av BNI. Under alla omständigheter ska BNI-förteckningen uppdateras minst vart femte år.

3.   Medlemsstaterna ska överföra BNI-dokumentationen på elektronisk väg till kommissionen (Eurostat) via den centrala dataportalen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 91, 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

2

---

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1547

av den 23 oktober 2020

om rättelse av den polska språkversionen av genomförandeförordning (EU) 2018/274 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar, och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/561

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 91 d och 123, och

av följande skäl:

| (1) | Den polska språkversionen av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 (2) innehåller ett fel i artikel 12.1 första stycket som ändrar bestämmelsens innebörd. |
| --- | --- |

(1)

Den polska språkversionen av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 (2) innehåller ett fel i artikel 12.1 första stycket som ändrar bestämmelsens innebörd.

| (2) | Den polska språkversionen av genomförandeförordning (EU) 2018/274 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

Den polska språkversionen av genomförandeförordning (EU) 2018/274 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(berör ej den svenska versionen)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DEN LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 av den 11 december 2017 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar, och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/561 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 60).

2

---

BESLUT

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/5

---

BESLUT (Gusp) 2020/1548 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 13 oktober 2020

om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/889/Gusp av den 25 november 2005 om inrättande av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (1), särskilt artikel 10.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 10.1 i gemensam åtgärd 2005/889/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 i fördraget, fatta lämpliga beslut i fråga om utövandet av den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 10.1 i gemensam åtgärd 2005/889/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 i fördraget, fatta lämpliga beslut i fråga om utövandet av den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 8 december 2017 antog Kusp beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) 2017/2430 (2) om utnämning av Günther FREISLEBEN till uppdragschef för EU BAM Rafah från och med den 4 december 2017 till och med den 30 juni 2018. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 december 2017 antog Kusp beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) 2017/2430 (2) om utnämning av Günther FREISLEBEN till uppdragschef för EU BAM Rafah från och med den 4 december 2017 till och med den 30 juni 2018.

| (3) | Mandatet för Günther FREISLEBEN som uppdragschef för EU BAM Rafah har förlängts regelbundet, senast till och med den 30 oktober 2020 genom beslut (Gusp) 2020/1011 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (3). |
| --- | --- |

(3)

Mandatet för Günther FREISLEBEN som uppdragschef för EU BAM Rafah har förlängts regelbundet, senast till och med den 30 oktober 2020 genom beslut (Gusp) 2020/1011 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (3).

| (4) | Den 30 juni 2020 antog rådet beslut (Gusp) 2020/955 (4), om ändring av gemensam ståndpunkt 2005/889/Gusp och om förlängning av EU BAM Rafah till och med den 30 juni 2021. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 juni 2020 antog rådet beslut (Gusp) 2020/955 (4), om ändring av gemensam ståndpunkt 2005/889/Gusp och om förlängning av EU BAM Rafah till och med den 30 juni 2021.

| (5) | Den 8 oktober 2020 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Mihai-Florin BULGARIU utnämns till uppdragschef för EU BAM Rafah. |
| --- | --- |

(5)

Den 8 oktober 2020 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Mihai-Florin BULGARIU utnämns till uppdragschef för EU BAM Rafah.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mihai-Florin BULGARIU utnämns härmed till uppdragschef för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) från och med den 1 november 2020 till och med den 30 juni 2021.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 november 2020.

Utfärdat i Bryssel den 13 oktober 2020.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

S. FROM-EMMESBERGER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 327, 14.12.2005, s. 28.

1

(2)  Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) 2017/2430 av den 8 december 2017 om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017) (EUT L 344, 23.12.2017, s. 9).

2

(3)  Beslut (Gusp) 2020/1011 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 2 juli 2020 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2020) (EUT L 224, 13.7.2020, s. 9).

3

(4)  Rådets beslut (Gusp) 2020/955 av den 30 juni 2020 om ändring av gemensam åtgärd 2005/889/Gusp om inrättande av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 212, 3.7.2020, s. 18).

4

---

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1549

av den 22 oktober 2020

om upphävande av beslut 2004/200/EG om åtgärder för att förhindra att pepinomosaikvirus införs till och sprids inom gemenskapen

(delgivet med nr C(2020) 7139)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (1), särskilt artiklarna 30.1 och 37.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2004/200/EG (2) fastställs åtgärder för att förhindra introduktion till och spridning inom unionen av pepinomosaikvirus på tomatfrön, Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. De åtgärderna gäller inte för frön som är avsedda för slutkonsumenten. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2004/200/EG (2) fastställs åtgärder för att förhindra introduktion till och spridning inom unionen av pepinomosaikvirus på tomatfrön, Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. De åtgärderna gäller inte för frön som är avsedda för slutkonsumenten.

| (2) | Skadegöraren hade inte förtecknats i bilaga I eller II till rådets direktiv 2000/29/EG (3) utan har bara omfattats av de särskilda kraven i beslut 2004/200/EG. |
| --- | --- |

(2)

Skadegöraren hade inte förtecknats i bilaga I eller II till rådets direktiv 2000/29/EG (3) utan har bara omfattats av de särskilda kraven i beslut 2004/200/EG.

| (3) | Efter en förnyad bedömning av skadegörarens växtskyddsstatus har den tagits upp i del F i bilaga IV till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (4) som förtecknar reglerade EU-icke-karantänskadegörare och specifika växter för plantering, med respektive kategorier och tröskelvärden för berört utsäde för köksväxter. Skadegöraren har också varit föremål för de åtgärder som anges i del E i bilaga V till den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter en förnyad bedömning av skadegörarens växtskyddsstatus har den tagits upp i del F i bilaga IV till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (4) som förtecknar reglerade EU-icke-karantänskadegörare och specifika växter för plantering, med respektive kategorier och tröskelvärden för berört utsäde för köksväxter. Skadegöraren har också varit föremål för de åtgärder som anges i del E i bilaga V till den förordningen.

| (4) | Beslut 2004/200/EG är därför inte längre aktuellt och bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2004/200/EG är därför inte längre aktuellt och bör upphöra att gälla.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2004/200/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 22 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Kommissionens beslut 2004/200/EG av den 27 februari 2004 om åtgärder för att förhindra att pepinomosaikvirus införs till och sprids inom gemenskapen (EUT L 64, 2.3.2004, s. 43).

2

(3)  Rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 690/2008 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319, 10.12.2019, s. 1).

4

---

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1550

av den 23 oktober 2020

om inrättande av det fleråriga kontrollprogram för perioden 2021–2025 som kommissionens experter ska genomföra i medlemsstaterna för att verifiera tillämpningen av unionslagstiftningen om den jordbruksbaserade livsmedelskedjan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (1), särskilt artikel 118.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Ansvaret för tillsynen över efterlevnaden av unionslagstiftningen om den jordbruksbaserade livsmedelskedjan ligger hos medlemsstaterna, vars behöriga myndigheter genom offentlig kontroll övervakar och verifierar att relevanta unionskrav faktiskt uppfylls och efterlevs. Parallellt med denna övervakning och kontroll föreskrivs i artikel 116 i förordning (EU) 2017/625 att kommissionens experter ska utföra kontroller, inbegripet revisioner, i medlemsstaterna för att verifiera tillämpningen av unionslagstiftningen. Kommissionens kontroller bör utföras på områdena livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa och djurskydd, växtskydd, växtskyddsmedel och även omfatta de nationella kontrollsystemens och de kontrollansvariga behöriga myndigheternas funktionssätt, med beaktande av synergier med de kontroller som utförs inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(1)

Ansvaret för tillsynen över efterlevnaden av unionslagstiftningen om den jordbruksbaserade livsmedelskedjan ligger hos medlemsstaterna, vars behöriga myndigheter genom offentlig kontroll övervakar och verifierar att relevanta unionskrav faktiskt uppfylls och efterlevs. Parallellt med denna övervakning och kontroll föreskrivs i artikel 116 i förordning (EU) 2017/625 att kommissionens experter ska utföra kontroller, inbegripet revisioner, i medlemsstaterna för att verifiera tillämpningen av unionslagstiftningen. Kommissionens kontroller bör utföras på områdena livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa och djurskydd, växtskydd, växtskyddsmedel och även omfatta de nationella kontrollsystemens och de kontrollansvariga behöriga myndigheternas funktionssätt, med beaktande av synergier med de kontroller som utförs inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (2) | Kommissionen har utarbetat ett flerårigt kontrollprogram för perioden 2021–2025 som är anpassat till kommissionens mandatperiod och återspeglar dess prioriteringar. Dessa kontroller ska utföras av kommissionens experter i medlemsstaterna för att verifiera tillämpningen av lagstiftningen på ovannämnda områden. Olika kriterier användes under prioriteringsprocessen, bland annat identifierad risk för konsumenter, djur eller växter, medlemsstaternas tidigare resultat på detta område, produktionsvolym, information från relevanta källor (t.ex. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) och från informationshanteringssystemet för offentlig kontroll (Imsoc) och dess komponenter. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har utarbetat ett flerårigt kontrollprogram för perioden 2021–2025 som är anpassat till kommissionens mandatperiod och återspeglar dess prioriteringar. Dessa kontroller ska utföras av kommissionens experter i medlemsstaterna för att verifiera tillämpningen av lagstiftningen på ovannämnda områden. Olika kriterier användes under prioriteringsprocessen, bland annat identifierad risk för konsumenter, djur eller växter, medlemsstaternas tidigare resultat på detta område, produktionsvolym, information från relevanta källor (t.ex. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) och från informationshanteringssystemet för offentlig kontroll (Imsoc) och dess komponenter.

| (3) | Det här fleråriga kontrollprogrammet bidrar till kommissionens prioriteringar ”Den europeiska gröna given” (2) och ”Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem” (3). Det bidrar också till övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med reglerna om tvärvillkor i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (4). De kontroller som fastställs i det fleråriga kontrollprogrammet gör det möjligt för kommissionen att fullgöra sina rättsliga skyldigheter att övervaka tillämpningen av unionsrätten genom att verifiera att den offentliga kontrollen i medlemsstaterna på de berörda områdena är förenlig med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(3)

Det här fleråriga kontrollprogrammet bidrar till kommissionens prioriteringar ”Den europeiska gröna given” (2) och ”Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem” (3). Det bidrar också till övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med reglerna om tvärvillkor i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (4). De kontroller som fastställs i det fleråriga kontrollprogrammet gör det möjligt för kommissionen att fullgöra sina rättsliga skyldigheter att övervaka tillämpningen av unionsrätten genom att verifiera att den offentliga kontrollen i medlemsstaterna på de berörda områdena är förenlig med unionslagstiftningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det fleråriga kontrollprogram för perioden 2021–2025 som kommissionens experter ska genomföra i medlemsstaterna enligt artikel 116.1 i förordning (EU) 2017/625 återfinns i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 23 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

4

---

BILAGA

I denna bilaga fastställs det kontrollprogram som kommissionens experter ska genomföra i medlemsstaterna på de områden som omfattas av förordning (EU) 2017/625 för perioden 2021–2025.

För den berörda perioden har kommissionen fastställt vissa prioriterade områden som rör livsmedels- och fodersäkerhet, livsmedelskvalitet, djurhälsa och djurskydd, växtskydd, växtskyddsmedel samt de nationella kontrollsystemens och de behöriga myndigheternas funktionssätt.

Kommissionens kontroller ska omfatta alla medlemsstater inom vart och ett av de prioriterade områdena. Särskilda frågor som omfattas av enskilda kontroller ska anpassas till situationen i varje medlemsstat.

Kommissionens experter ska utföra kontroller, inbegripet kontroller på plats, revisioner och skrivbordsanalyser i enlighet med artikel 116 i förordning (EU) 2017/625.

Det fleråriga programmet för kommissionens kontroller i medlemsstaterna för perioden 2021–2025 för att verifiera tillämpningen av bestämmelserna på de områden som omfattas av artikel 1.2 i förordning (EU) 2017/625 omfattar även andra områden som anges i den förordningen, såsom bedrägerier och importkontroller. Detta presenteras i kapitlen 1–10 (uppdelat per område och särskilt mål) och kapitel 11 (uppdelat per år) i denna bilaga.

1.   Livsmedels- och fodersäkerhet

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Livsmedel av animaliskt ursprung


  (t.ex. säkerheten hos kött av däggdjur och fåglar och produkter därav, mjölk och produkter därav, fiskeriprodukter och processhygienen för levande musslor) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om livsmedelssäkerhet som reglerar produktion och utsläppande på marknaden av livsmedel av animaliskt ursprung (som även omfattar spårbarhet och märkning, inbegripet i fråga om genetiskt modifierade organismer), med särskild inriktning på kött av däggdjur och fåglar och produkter därav, mjölk och produkter därav, fiskeriprodukter och levande musslor samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Livsmedelsburna zoonoser


  (t.ex. salmonella) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av livsmedelsburna zoonoser, med särskild inriktning på genomförandegrad och effektivitet när det gäller de nationella veterinära program som medfinansieras av kommissionen, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Livsmedel av icke-animaliskt ursprung


  (t.ex. säkerheten hos frukt och grönsaker, örter, kryddor och groddar) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om livsmedelssäkerhet som reglerar produktion och utsläppande på marknaden av livsmedel av icke-animaliskt ursprung (som även omfattar spårbarhet och märkning, inbegripet i fråga om genetiskt modifierade organismer), med särskild inriktning på mikrobiologisk säkerhet, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Resthalter i levande djur och livsmedel av animaliskt ursprung


  (resthalter av veterinärmedicinska läkemedel, bekämpningsmedel och främmande ämnen) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om resthalter av veterinärmedicinska läkemedel, bekämpningsmedel och främmande ämnen i levande djur och livsmedel av animaliskt ursprung.
  Verifiera att de planer för kontroll av resthalter som lämnats in av medlemsstaterna uppfyller kraven i relevant unionslagstiftning. |
| Främmande ämnen i livsmedel av icke-animaliskt ursprung


  (t.ex. mykotoxiner) | Verifiera, på grundval av medlemsstaternas fleråriga nationella kontrollplaner och rapporter om dessa, att den offentliga kontrollen av främmande ämnen i livsmedel av icke-animaliskt ursprung uppfyller kraven i relevant tillämplig unionslagstiftning. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Livsmedel av animaliskt ursprung

(t.ex. säkerheten hos kött av däggdjur och fåglar och produkter därav, mjölk och produkter därav, fiskeriprodukter och processhygienen för levande musslor)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om livsmedelssäkerhet som reglerar produktion och utsläppande på marknaden av livsmedel av animaliskt ursprung (som även omfattar spårbarhet och märkning, inbegripet i fråga om genetiskt modifierade organismer), med särskild inriktning på kött av däggdjur och fåglar och produkter därav, mjölk och produkter därav, fiskeriprodukter och levande musslor samt genomförandet av offentlig kontroll.

Livsmedelsburna zoonoser

(t.ex. salmonella)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av livsmedelsburna zoonoser, med särskild inriktning på genomförandegrad och effektivitet när det gäller de nationella veterinära program som medfinansieras av kommissionen, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Livsmedel av icke-animaliskt ursprung

(t.ex. säkerheten hos frukt och grönsaker, örter, kryddor och groddar)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om livsmedelssäkerhet som reglerar produktion och utsläppande på marknaden av livsmedel av icke-animaliskt ursprung (som även omfattar spårbarhet och märkning, inbegripet i fråga om genetiskt modifierade organismer), med särskild inriktning på mikrobiologisk säkerhet, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Resthalter i levande djur och livsmedel av animaliskt ursprung

(resthalter av veterinärmedicinska läkemedel, bekämpningsmedel och främmande ämnen)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om resthalter av veterinärmedicinska läkemedel, bekämpningsmedel och främmande ämnen i levande djur och livsmedel av animaliskt ursprung.

Verifiera att de planer för kontroll av resthalter som lämnats in av medlemsstaterna uppfyller kraven i relevant unionslagstiftning.

Främmande ämnen i livsmedel av icke-animaliskt ursprung

(t.ex. mykotoxiner)

Verifiera, på grundval av medlemsstaternas fleråriga nationella kontrollplaner och rapporter om dessa, att den offentliga kontrollen av främmande ämnen i livsmedel av icke-animaliskt ursprung uppfyller kraven i relevant tillämplig unionslagstiftning.

2.   Livsmedels- och fodersäkerhet

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Allmän foderhygien


  (foderhygien, godkännande och registrering av anläggningar, spårbarhet, märkning och främmande ämnen) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om foderhygien (med särskild inriktning på foderhygien, godkännande och registrering av anläggningar, främmande ämnen, spårbarhet och märkning, inbegripet av genetiskt modifierade organismer), samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Foder som innehåller läkemedel | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av de unionsrättsliga kraven för produktion av foder som innehåller läkemedel, som ska tillämpas från och med januari 2022. |
| Animaliska biprodukter och framställda produkter


  (köttsektorn, bearbetningsanläggningar) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om hantering, användning och bortskaffande av animaliska biprodukter och därav framställda produkter som produceras i unionen eller släpps ut på unionsmarknaden samt genomförandet av offentlig kontroll, med särskild inriktning på köttsektorn och bearbetningsanläggningar. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Allmän foderhygien

(foderhygien, godkännande och registrering av anläggningar, spårbarhet, märkning och främmande ämnen)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om foderhygien (med särskild inriktning på foderhygien, godkännande och registrering av anläggningar, främmande ämnen, spårbarhet och märkning, inbegripet av genetiskt modifierade organismer), samt genomförandet av offentlig kontroll.

Foder som innehåller läkemedel

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av de unionsrättsliga kraven för produktion av foder som innehåller läkemedel, som ska tillämpas från och med januari 2022.

Animaliska biprodukter och framställda produkter

(köttsektorn, bearbetningsanläggningar)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om hantering, användning och bortskaffande av animaliska biprodukter och därav framställda produkter som produceras i unionen eller släpps ut på unionsmarknaden samt genomförandet av offentlig kontroll, med särskild inriktning på köttsektorn och bearbetningsanläggningar.

3.   Djurhälsa

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Aktiva epizootiska sjukdomar


  (t.ex. afrikansk svinpest, högpatogen aviär influensa) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av de huvudsakliga aktiva djursjukdomarna, såsom afrikansk svinpest och högpatogen aviär influensa, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Icke-livsmedelsburna zoonoser


  (t.ex. rabies) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av icke-livsmedelsburna zoonoser, med särskild inriktning på genomförandegrad och effektivitet när det gäller de nationella veterinära program som medfinansieras av kommissionen, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Enzootiska sjukdomar


  (t.ex. tuberkulos, brucellos) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av enzootiska sjukdomar, med särskild inriktning på genomförandegrad och effektivitet när det gäller de nationella veterinära program som medfinansieras av kommissionen, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Beredskap och förebyggande


  (beredskapsplanering) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om beredskap för att hantera flera utbrott av epizootiska sjukdomar, samt genomförandet av offentlig kontroll. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Aktiva epizootiska sjukdomar

(t.ex. afrikansk svinpest, högpatogen aviär influensa)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av de huvudsakliga aktiva djursjukdomarna, såsom afrikansk svinpest och högpatogen aviär influensa, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Icke-livsmedelsburna zoonoser

(t.ex. rabies)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av icke-livsmedelsburna zoonoser, med särskild inriktning på genomförandegrad och effektivitet när det gäller de nationella veterinära program som medfinansieras av kommissionen, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Enzootiska sjukdomar

(t.ex. tuberkulos, brucellos)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av enzootiska sjukdomar, med särskild inriktning på genomförandegrad och effektivitet när det gäller de nationella veterinära program som medfinansieras av kommissionen, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Beredskap och förebyggande

(beredskapsplanering)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om beredskap för att hantera flera utbrott av epizootiska sjukdomar, samt genomförandet av offentlig kontroll.

4.   Djurskydd

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Transporter


  (djur som inte är i skick att transporteras, fartyg för djurtransport, icke avvanda kalvar, kontrollstationer som används för transitering av djur) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om djurskydd under transport, med särskild inriktning på djur som inte är i skick att transporteras, fartyg för djurtransport, icke avvanda kalvar och kontrollstationer som används för transitering av djur, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| På jordbruksföretaget


  (värphöns) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om värphöns välbefinnande under uppfödningen, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Slakt


  (idisslare, fjäderfä) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om välbefinnande för idisslare och fjäderfä i samband med slakt, samt genomförandet av offentlig kontroll. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Transporter

(djur som inte är i skick att transporteras, fartyg för djurtransport, icke avvanda kalvar, kontrollstationer som används för transitering av djur)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om djurskydd under transport, med särskild inriktning på djur som inte är i skick att transporteras, fartyg för djurtransport, icke avvanda kalvar och kontrollstationer som används för transitering av djur, samt genomförandet av offentlig kontroll.

På jordbruksföretaget

(värphöns)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om värphöns välbefinnande under uppfödningen, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Slakt

(idisslare, fjäderfä)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om välbefinnande för idisslare och fjäderfä i samband med slakt, samt genomförandet av offentlig kontroll.

5.   Växtskydd

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Utbrott av växtskadegörare


  (som utgör ett betydande hot) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av växtskadegörare som påträffats på unionens territorium, med särskild inriktning på skadegörare som utgör ett betydande hot, till exempel Xylella fastidiosa, tomato brown rugose fruit virus, tallvedsnematod, asiatisk långhorning, Trioza och andra skadegörare som identifierats som prioriterade, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Beredskap och förebyggande


  (beredskapsplanering) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om utarbetande och uppdatering av beredskapsplaner för växtskydd. |
| Förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionen


  (växtpass) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av unionens växtskyddslagstiftning som reglerar förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionen, med särskild inriktning på växtpass, samt genomförandet av offentlig kontroll. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Utbrott av växtskadegörare

(som utgör ett betydande hot)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om bekämpning av växtskadegörare som påträffats på unionens territorium, med särskild inriktning på skadegörare som utgör ett betydande hot, till exempel Xylella fastidiosa, tomato brown rugose fruit virus, tallvedsnematod, asiatisk långhorning, Trioza och andra skadegörare som identifierats som prioriterade, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Beredskap och förebyggande

(beredskapsplanering)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om utarbetande och uppdatering av beredskapsplaner för växtskydd.

Förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionen

(växtpass)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av unionens växtskyddslagstiftning som reglerar förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionen, med särskild inriktning på växtpass, samt genomförandet av offentlig kontroll.

6.   Utsläppande på marknaden och användning av växtskyddsmedel samt hållbar användning av bekämpningsmedel

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Växtskyddsmedel


  (godkännande, saluföring och användning av bekämpningsmedel, bekämpningsmedelsrester) | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om godkännande, saluföring och användning av växtskyddsmedel och om bekämpningsmedelsrester, samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Hållbar användning av bekämpningsmedel | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om hållbar användning av bekämpningsmedel, samt genomförandet av offentlig kontroll. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Växtskyddsmedel

(godkännande, saluföring och användning av bekämpningsmedel, bekämpningsmedelsrester)

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om godkännande, saluföring och användning av växtskyddsmedel och om bekämpningsmedelsrester, samt genomförandet av offentlig kontroll.

Hållbar användning av bekämpningsmedel

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om hållbar användning av bekämpningsmedel, samt genomförandet av offentlig kontroll.

7.   Livsmedelskvalitet

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Ekologiskt jordbruk | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (inbegripet spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer), samt genomförandet av offentlig kontroll. |
| Geografiska beteckningar | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om produktion och märkning av geografiska beteckningar (skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB) och garanterad traditionell specialitet (GTS)) samt genomförandet av offentlig kontroll |

Prioriterat område

Särskilda mål

Ekologiskt jordbruk

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (inbegripet spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer), samt genomförandet av offentlig kontroll.

Geografiska beteckningar

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om produktion och märkning av geografiska beteckningar (skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB) och garanterad traditionell specialitet (GTS)) samt genomförandet av offentlig kontroll

8.   Införsel till unionen av djur och varor från tredjeländer

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Offentlig kontroll av djur och varor | Verifiera att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter när det gäller offentlig kontroll av djur och varor som förs in i unionen från tredjeländer.
  Verifiera att djur och varor som förs in i unionen från tredjeländer uppfyller de tillämpliga allmänna och särskilda unionskraven för införsel till unionen.
  Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt bestämmelserna i förordning (EU) 2017/625 och relaterade delegerade akter och genomförandeakter. |
| Efterlevnad vid gränskontrollstationer | Verifiera att de av medlemsstaterna föreslagna gränskontrollstationerna uppfyller de minimikrav för gränskontrollstationer, inklusive kontrollcentrum, som fastställs i tillämplig unionslagstiftning innan sådana stationer utses.
  Verifiera att gränskontrollstationer, utsedda införselställen, införselorter och första införselställen som utsetts på nytt i enlighet med artikel 61.2 i förordning (EU) 2017/625 uppfyller tillämpliga minimikrav.
  Verifiera att andra kontrollställen än gränskontrollstationer som avses i artikel 53.1 a i förordning (EU) 2017/625 uppfyller tillämpliga minimikrav. |
| Officiell växtskyddskontroll | Verifiera att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter när det gäller officiell växtskyddskontroll av växter, växtprodukter och andra föremål som förs in till unionen från tredjeländer.
  Säkerställa att växter, växtprodukter och andra föremål som förs in till unionen från tredjeländer uppfyller unionens tillämpliga växtskyddskrav för införsel till unionen. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Offentlig kontroll av djur och varor

Verifiera att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter när det gäller offentlig kontroll av djur och varor som förs in i unionen från tredjeländer.

Verifiera att djur och varor som förs in i unionen från tredjeländer uppfyller de tillämpliga allmänna och särskilda unionskraven för införsel till unionen.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt bestämmelserna i förordning (EU) 2017/625 och relaterade delegerade akter och genomförandeakter.

Efterlevnad vid gränskontrollstationer

Verifiera att de av medlemsstaterna föreslagna gränskontrollstationerna uppfyller de minimikrav för gränskontrollstationer, inklusive kontrollcentrum, som fastställs i tillämplig unionslagstiftning innan sådana stationer utses.

Verifiera att gränskontrollstationer, utsedda införselställen, införselorter och första införselställen som utsetts på nytt i enlighet med artikel 61.2 i förordning (EU) 2017/625 uppfyller tillämpliga minimikrav.

Verifiera att andra kontrollställen än gränskontrollstationer som avses i artikel 53.1 a i förordning (EU) 2017/625 uppfyller tillämpliga minimikrav.

Officiell växtskyddskontroll

Verifiera att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter när det gäller officiell växtskyddskontroll av växter, växtprodukter och andra föremål som förs in till unionen från tredjeländer.

Säkerställa att växter, växtprodukter och andra föremål som förs in till unionen från tredjeländer uppfyller unionens tillämpliga växtskyddskrav för införsel till unionen.

9.   Antimikrobiell resistens

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av lagstiftningen om övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier och därigenom bidra till ett fullständigt genomförande av den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens från 2017 (1). |

Prioriterat område

Särskilda mål

Övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av lagstiftningen om övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier och därigenom bidra till ett fullständigt genomförande av den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens från 2017 (1).

10.   Allmänna aspekter i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan

| Prioriterat område | Särskilda mål |
| --- | --- |
| Bedrägerier | Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om identifiering och uppföljning av bedrägliga eller vilseledande metoder i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan, samt genomförandet av offentlig kontroll på detta område. |
| Uppföljning av revisionsrekommendationer


  (sektoriellt och allmänt) | Verifiera att medlemsstaterna vidtar lämpliga uppföljningsåtgärder för att åtgärda eventuella specifika eller systematiska brister som konstaterats vid kommissionens kontroller. |
| Exportkontroller | Verifiera medlemsstaternas offentliga kontroll av tillämpningen av intygskraven för export. |

Prioriterat område

Särskilda mål

Bedrägerier

Verifiera medlemsstaternas efterlevnad av tillämplig unionslagstiftning om identifiering och uppföljning av bedrägliga eller vilseledande metoder i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan, samt genomförandet av offentlig kontroll på detta område.

Uppföljning av revisionsrekommendationer

(sektoriellt och allmänt)

Verifiera att medlemsstaterna vidtar lämpliga uppföljningsåtgärder för att åtgärda eventuella specifika eller systematiska brister som konstaterats vid kommissionens kontroller.

Exportkontroller

Verifiera medlemsstaternas offentliga kontroll av tillämpningen av intygskraven för export.

11.   Det fleråriga kontrollprogrammet 2021–2025, uppdelat per år

| Område | Prioriterat område | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Livsmedels- och fodersäkerhet | Livsmedel av animaliskt ursprung | Säkerheten hos kött av däggdjur och fåglar och produkter därav, mjölk och produkter därav, fiskeriprodukter och levande musslor |
| Livsmedelsburna zoonoser | Prioriterade zoonoser

  (exempelvis Salmonella) |
| Livsmedel av icke-animaliskt ursprung | Säkerheten hos frukt och grönsaker, örter, kryddor och groddar |
| Resthalter | Resthalter i levande djur och livsmedel av animaliskt ursprung |
| Främmande ämnen | Främmande ämnen i livsmedel av icke-animaliskt ursprung |
| Livsmedels- och fodersäkerhet | Fodersäkerhet | Allmän foderhygien | |
| | Foder som innehåller läkemedel |
| Animaliska biprodukter och framställda produkter | |
| Djurhälsa | Aktiva epizootiska sjukdomar | Prioriterade sjukdomar

  (exempelvis afrikansk svinpest, högpatogen aviär influensa) |
| Icke-livsmedelsburna zoonoser | Prioriterade zoonoser

  (exempelvis rabies) |
| Enzootiska sjukdomar | Sjukdomar med aktiva utrotningsprogram

  (exempelvis tuberkulos, brucellos) |
| Beredskap och förebyggande | | Beredskapsplanering för djurhälsa |
| Djurskydd | Transporter | | Djur som inte är i skick att transporteras, fartyg för djurtransport, icke avvanda kalvar | |
| Kontrollstationer som används för transitering av djur | |
| På jordbruksföretaget | Värphöns | |
| Slakt | Idisslare, fjäderfä | |
| Växtskydd | Utbrott av växtskadegörare | Prioriterade skadegörare

  (exempelvis Xylella fastidiosa,tomato brown rugose fruit virus, tallvedsnematod, asiatiska långhorningar, Trioza) |
| Beredskap och förebyggande | | Beredskapsplanering för växthälsa |
| Förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionen | | Växtpass |
| Växtskyddsmedel och hållbar användning av bekämpningsmedel | Växtskyddsmedel | | Godkännande, saluföring och användning av bekämpningsmedel |
| Bekämpningsmedelsrester |
| Hållbar användning av bekämpningsmedel | Hållbar användning av bekämpningsmedel |

Område

Prioriterat område

2021

2022

2023

2024

2025

Livsmedels- och fodersäkerhet

Livsmedel av animaliskt ursprung

Säkerheten hos kött av däggdjur och fåglar och produkter därav, mjölk och produkter därav, fiskeriprodukter och levande musslor

Livsmedelsburna zoonoser

Prioriterade zoonoser

(exempelvis Salmonella)

Livsmedel av icke-animaliskt ursprung

Säkerheten hos frukt och grönsaker, örter, kryddor och groddar

Resthalter

Resthalter i levande djur och livsmedel av animaliskt ursprung

Främmande ämnen

Främmande ämnen i livsmedel av icke-animaliskt ursprung

Livsmedels- och fodersäkerhet

Fodersäkerhet

Allmän foderhygien

Foder som innehåller läkemedel

Animaliska biprodukter och framställda produkter

Djurhälsa

Aktiva epizootiska sjukdomar

Prioriterade sjukdomar

(exempelvis afrikansk svinpest, högpatogen aviär influensa)

Icke-livsmedelsburna zoonoser

Prioriterade zoonoser

(exempelvis rabies)

Enzootiska sjukdomar

Sjukdomar med aktiva utrotningsprogram

(exempelvis tuberkulos, brucellos)

Beredskap och förebyggande

Beredskapsplanering för djurhälsa

Djurskydd

Transporter

Djur som inte är i skick att transporteras, fartyg för djurtransport, icke avvanda kalvar

Kontrollstationer som används för transitering av djur

På jordbruksföretaget

Värphöns

Slakt

Idisslare, fjäderfä

Växtskydd

Utbrott av växtskadegörare

Prioriterade skadegörare

(exempelvis Xylella fastidiosa,tomato brown rugose fruit virus, tallvedsnematod, asiatiska långhorningar, Trioza)

Beredskap och förebyggande

Beredskapsplanering för växthälsa

Förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionen

Växtpass

Växtskyddsmedel och hållbar användning av bekämpningsmedel

Växtskyddsmedel

Godkännande, saluföring och användning av bekämpningsmedel

Bekämpningsmedelsrester

Hållbar användning av bekämpningsmedel

Hållbar användning av bekämpningsmedel

| Område | Prioriterat område | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Livsmedelskvalitet | Ekologiskt jordbruk | Ekologiskt jordbruk |
| Geografiska beteckningar | Användning och märkning av SUB/SGB/GTS |
| Införsel till unionen av djur och varor från tredjeländer | Offentlig kontroll av djur och varor | Offentlig kontroll av djur och varor |
| Gränskontrollstationer | Efterlevnad vid gränskontrollstationer |
| Officiell växtskyddskontroll | Officiell växtskyddskontroll av växter, växtprodukter & andra föremål | |
| Antimikrobiell resistens | Övervakning | | Övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier |
| Allmänna aspekter i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan | Bedrägerier | Åtgärder för att bekämpa bedrägliga eller vilseledande metoder | |
| Uppföljning | Uppföljning av revisionsrekommendationer |
| Export | Kommissionens tillsyn av medlemsstaternas offentliga kontroll av tillämpningen av intygskraven för export. |

Område

Prioriterat område

2021

2022

2023

2024

2025

Livsmedelskvalitet

Ekologiskt jordbruk

Ekologiskt jordbruk

Geografiska beteckningar

Användning och märkning av SUB/SGB/GTS

Införsel till unionen av djur och varor från tredjeländer

Offentlig kontroll av djur och varor

Offentlig kontroll av djur och varor

Gränskontrollstationer

Efterlevnad vid gränskontrollstationer

Officiell växtskyddskontroll

Officiell växtskyddskontroll av växter, växtprodukter & andra föremål

Antimikrobiell resistens

Övervakning

Övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier

Allmänna aspekter i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan

Bedrägerier

Åtgärder för att bekämpa bedrägliga eller vilseledande metoder

Uppföljning

Uppföljning av revisionsrekommendationer

Export

Kommissionens tillsyn av medlemsstaternas offentliga kontroll av tillämpningen av intygskraven för export.

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

REKOMMENDATIONER

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/19

---

RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2020/1551

av den 22 oktober 2020

om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och e samt 292 första och andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 juni 2020 antog rådet en rekommendation om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1) (nedan kallad rådets rekommendation). Den 16 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1052 av den 16 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (2). Den 30 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1144 av den 30 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (3).
  Den 7 augusti 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1186 av den 7 augusti 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (4). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 juni 2020 antog rådet en rekommendation om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1) (nedan kallad rådets rekommendation). Den 16 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1052 av den 16 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (2). Den 30 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1144 av den 30 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (3).

Den 7 augusti 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1186 av den 7 augusti 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (4).

| (2) | I rådets rekommendation föreskrivs att medlemsstaterna gradvis ska häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU från och med den 1 juli 2020 på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de länder som anges i bilaga I till rådets rekommendation. Förteckningen över tredjeländer i bilaga I bör ses över varannan vecka och allt efter omständigheterna uppdateras av rådet efter nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ till följd av en samlad bedömning på grundval av den metod, de kriterier och de uppgifter som avses i rådets rekommendation. |
| --- | --- |

(2)

I rådets rekommendation föreskrivs att medlemsstaterna gradvis ska häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU från och med den 1 juli 2020 på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de länder som anges i bilaga I till rådets rekommendation. Förteckningen över tredjeländer i bilaga I bör ses över varannan vecka och allt efter omständigheterna uppdateras av rådet efter nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ till följd av en samlad bedömning på grundval av den metod, de kriterier och de uppgifter som avses i rådets rekommendation.

| (3) | Därefter har diskussioner förts inom rådet, i nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ, om översynen av den förteckning över tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation och med tillämpning av de kriterier och metoder som fastställs i rådets rekommendation. Som en följd av dessa diskussioner bör förteckningen över tredjeländer i bilaga I ändras. I synnerhet bör Kanada, Georgien och Tunisien avföras från förteckningen, medan Singapore bör läggas till. Det bör också klargöras att resande bör vara möjligt till och från Hongkong SAR och Macao SAR, med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet. |
| --- | --- |

(3)

Därefter har diskussioner förts inom rådet, i nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ, om översynen av den förteckning över tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation och med tillämpning av de kriterier och metoder som fastställs i rådets rekommendation. Som en följd av dessa diskussioner bör förteckningen över tredjeländer i bilaga I ändras. I synnerhet bör Kanada, Georgien och Tunisien avföras från förteckningen, medan Singapore bör läggas till. Det bör också klargöras att resande bör vara möjligt till och från Hongkong SAR och Macao SAR, med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet.

| (4) | Gränskontroll är inte bara av intresse för den medlemsstat vid vars yttre gränser den utförs, utan för samtliga medlemsstater som har avskaffat inre gränskontroll Medlemsstaterna bör därför säkerställa att de åtgärder som vidtas vid de yttre gränserna är samordnade i syfte att säkerställa att Schengenområdet fungerar väl. Från och med den 22 oktober 2020 bör medlemsstaterna därför fortsätta att häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de länder som anges i bilaga I till rådets rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt denna rekommendation. |
| --- | --- |

(4)

Gränskontroll är inte bara av intresse för den medlemsstat vid vars yttre gränser den utförs, utan för samtliga medlemsstater som har avskaffat inre gränskontroll Medlemsstaterna bör därför säkerställa att de åtgärder som vidtas vid de yttre gränserna är samordnade i syfte att säkerställa att Schengenområdet fungerar väl. Från och med den 22 oktober 2020 bör medlemsstaterna därför fortsätta att häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de länder som anges i bilaga I till rådets rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt denna rekommendation.

| (5) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den.

| (6) | Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(6)

Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (7) | När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (6). |
| --- | --- |

(7)

När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (6).

| (8) | När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (7) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (8). |
| --- | --- |

(8)

När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (7) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (8).

| (9) | När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (9) jämförd med artikel 3 i beslut rådets 2011/350/EU (10). |
| --- | --- |

(9)

När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (9) jämförd med artikel 3 i beslut rådets 2011/350/EU (10).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Rådets rekommendation (EU) 2020/912, i dess ändrade lydelse enligt rekommendation (EU) 2020/1052, rekommendation (EU) 2020/1144 och rekommendation (EU) 2020/1186, om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner, ska ändras på följande sätt:

| 1. | Första stycket i punkt 1 i rådets rekommendation ska ersättas med följande:






  ”1. | Från och med den 22 oktober 2020 bör medlemsstaterna gradvis avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I.” |
| --- | --- | --- |

1.

Första stycket i punkt 1 i rådets rekommendation ska ersättas med följande:

”1.

Från och med den 22 oktober 2020 bör medlemsstaterna gradvis avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I.”

| 2. | Bilaga I till rekommendationen ska ersättas med följande:


  ”BILAGA I
  Tredjeländer och särskilda administrativa regioner vars invånare inte bör påverkas av tillfälliga restriktioner vid de yttre gränserna för icke nödvändiga resor till EU:






  I. | STATER






  1. | AUSTRALIEN |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga I till rekommendationen ska ersättas med följande:

”BILAGA I

Tredjeländer och särskilda administrativa regioner vars invånare inte bör påverkas av tillfälliga restriktioner vid de yttre gränserna för icke nödvändiga resor till EU:

I.

STATER

1.

AUSTRALIEN

| 2. | JAPAN |
| --- | --- |

2.

JAPAN

| 3. | NYA ZEELAND |
| --- | --- |

3.

NYA ZEELAND

| 4. | RWANDA |
| --- | --- |

4.

RWANDA

| 5. | SINGAPORE |
| --- | --- |

5.

SINGAPORE

| 6. | SYDKOREA |
| --- | --- |

6.

SYDKOREA

| 7. | THAILAND |
| --- | --- |

7.

THAILAND

| 8. | URUGUAY |
| --- | --- |

8.

URUGUAY

| 9. | KINA (*1) |
| --- | --- |

9.

KINA (*1)

| II. | FOLKREPUBLIKEN KINAS SÄRSKILDA ADMINISTRATIVA REGIONER






  1. | Hongkong SAR  (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

FOLKREPUBLIKEN KINAS SÄRSKILDA ADMINISTRATIVA REGIONER

1.

Hongkong SAR  (*1)

| 2. | Macao SAR  (*1) |
| --- | --- |

2.

Macao SAR  (*1)

(*1)  med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet"

*1

(*1)  med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet"

*1

(*1)  med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet"

*1

Utfärdad i Bryssel den 22 oktober 2020.

På rådets vägnar

M. ROTH

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 208I, 1.7.2020, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 230, 17.7.2020, s. 26.

2

(3)  
  EUT L 248, 31.7.2020, s. 26.

3

(4)  
  EUT L 261, 11.8.2020, s. 83.

4

(5)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

7

(8)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

8

(9)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

9

(10)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

10

---

RIKTLINJER

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/22

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2020/1552

av den 14 oktober 2020

om ändring av riktlinje ECB/2013/23 om statistik över den offentliga sektorns finanser (ECB/2020/50)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1 och 5.2 samt artiklarna 12.1 och 14.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (2),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (3), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Den kvalitativa bedömningen av de statistiska uppgifterna avseende den offentliga sektorns finanser utförs i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik och inkluderar en regelbunden rapport som direktionen överlämnar till ECB-rådet. Det är viktigt att uppgifterna kvalitetsgranskas och att detta sker vid rätt tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

Den kvalitativa bedömningen av de statistiska uppgifterna avseende den offentliga sektorns finanser utförs i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik och inkluderar en regelbunden rapport som direktionen överlämnar till ECB-rådet. Det är viktigt att uppgifterna kvalitetsgranskas och att detta sker vid rätt tidpunkt.

| (2) | Man bör dock uppnå rätt balans mellan behovet att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet. Det är därför nödvändigt att anpassa den frekvens med vilken direktionen rapporterar till ECB-rådet om kvaliteten på de statistiska uppgifterna avseende den offentliga sektorns finanser. För att möjliggöra en kvalitetsanalys bör direktionen lämna den första rapporten i enlighet med denna riktlinje till ECB-rådet senast den 30 juni 2023. |
| --- | --- |

(2)

Man bör dock uppnå rätt balans mellan behovet att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet. Det är därför nödvändigt att anpassa den frekvens med vilken direktionen rapporterar till ECB-rådet om kvaliteten på de statistiska uppgifterna avseende den offentliga sektorns finanser. För att möjliggöra en kvalitetsanalys bör direktionen lämna den första rapporten i enlighet med denna riktlinje till ECB-rådet senast den 30 juni 2023.

| (3) | Om allvarliga kvalitetsproblem upptäcks bör direktionen ha möjlighet att lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet. Av samma orsak är det även lämpligt att direktionen har möjlighet att utnyttja denna möjlighet så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(3)

Om allvarliga kvalitetsproblem upptäcks bör direktionen ha möjlighet att lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet. Av samma orsak är det även lämpligt att direktionen har möjlighet att utnyttja denna möjlighet så snart som möjligt.

| (4) | Under de senaste åren har nya granskningsverktyg tagits fram. Man bör därför uppdatera rutinerna för den bedömning som utförs inom ramen för kvalitetsgranskning och rapportering. |
| --- | --- |

(4)

Under de senaste åren har nya granskningsverktyg tagits fram. Man bör därför uppdatera rutinerna för den bedömning som utförs inom ramen för kvalitetsgranskning och rapportering.

| (5) | Europeiska centralbankens riktlinje 2014/2/EU (ECB/2013/23) (4) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska centralbankens riktlinje 2014/2/EU (ECB/2013/23) (4) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje ECB/2013/23 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 7 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:






  ”2. | ECB:s direktion ska vartannat år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på statistiken över den offentliga sektorns finanser. Direktionen ska lämna rapporten till ECB-rådet senast den 30 juni under det år som följer på varje relevant tvåårsperiod. Den första rapporten avseende en tvåårsperiod ska lämnas senast den 30 juni 2023. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 7 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

”2.

ECB:s direktion ska vartannat år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på statistiken över den offentliga sektorns finanser. Direktionen ska lämna rapporten till ECB-rådet senast den 30 juni under det år som följer på varje relevant tvåårsperiod. Den första rapporten avseende en tvåårsperiod ska lämnas senast den 30 juni 2023.

| 3. | Den rapport som avses i punkt 2 ska åtminstone diskutera följande:






  a) | uppgifternas täckning, |
| --- | --- | --- |

3.

Den rapport som avses i punkt 2 ska åtminstone diskutera följande:

a)

uppgifternas täckning,

| b) | deras överensstämmelse med de relevanta definitionerna, |
| --- | --- |

b)

deras överensstämmelse med de relevanta definitionerna,

| c) | omfattningen på revideringar, samt |
| --- | --- |

c)

omfattningen på revideringar, samt

| d) | en analys av justeringar av alltför höga underskott/skulder.” |
| --- | --- |

d)

en analys av justeringar av alltför höga underskott/skulder.”

| 2. | I artikel 7 ska följande punkt 4 läggas till:






  ”4. | Om direktionen upptäcker att uppgifterna är behäftade med allvarliga kvalitetsproblem får den lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 7 ska följande punkt 4 läggas till:

”4.

Om direktionen upptäcker att uppgifterna är behäftade med allvarliga kvalitetsproblem får den lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet.”

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   Centralbankerna i Eurosystemet ska följa denna riktlinje från och med den 1 juli 2021. De ska dock följa artikel 1.2 i denna riktlinje från och med den dag då riktlinjen delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 14 oktober 2020.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 145, 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  
  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

3

(4)  Europeiska centralbankens riktlinje 2014/2/EU av den 25 juli 2013 om statistik över den offentliga förvaltningens finanser (ECB/2013/23) EUT L 2, 7.1.2014, s. 12).

4

---

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/24

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2020/1553

av den 14 oktober 2020

om ändring av riktlinje ECB/2013/24 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (ECB/2020/51)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1 och 5.2 samt artiklarna 12.1 och 14.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Den kvalitativa bedömningen av de kvartalsvisa finansiella räkenskaperna efter institutionell sektor utförs i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik (Statistics Quality Framework) och inkluderar en regelbunden rapport som direktionen överlämnar till ECB-rådet. Det är viktigt att uppgifterna kvalitetsgranskas och att detta sker vid rätt tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

Den kvalitativa bedömningen av de kvartalsvisa finansiella räkenskaperna efter institutionell sektor utförs i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik (Statistics Quality Framework) och inkluderar en regelbunden rapport som direktionen överlämnar till ECB-rådet. Det är viktigt att uppgifterna kvalitetsgranskas och att detta sker vid rätt tidpunkt.

| (2) | Man bör dock uppnå rätt balans mellan behovet att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet. Det är därför nödvändigt att anpassa den frekvens med vilken direktionen rapporterar till ECB-rådet om kvaliteten på de kvartalsvisa finansräkenskaperna. För att möjliggöra en kvalitetsanalys bör direktionen lämna den första rapporten i enlighet med denna riktlinje till ECB-rådet senast den 30 juni 2023. |
| --- | --- |

(2)

Man bör dock uppnå rätt balans mellan behovet att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet. Det är därför nödvändigt att anpassa den frekvens med vilken direktionen rapporterar till ECB-rådet om kvaliteten på de kvartalsvisa finansräkenskaperna. För att möjliggöra en kvalitetsanalys bör direktionen lämna den första rapporten i enlighet med denna riktlinje till ECB-rådet senast den 30 juni 2023.

| (3) | Om allvarliga kvalitetsproblem upptäcks bör direktionen ha möjlighet att lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet. Av samma orsak är det även lämpligt att direktionen har möjlighet att utnyttja denna möjlighet så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(3)

Om allvarliga kvalitetsproblem upptäcks bör direktionen ha möjlighet att lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet. Av samma orsak är det även lämpligt att direktionen har möjlighet att utnyttja denna möjlighet så snart som möjligt.

| (4) | I överensstämmelse med ECB:s kvalitetsram för statistik är det lämpligt att viss information från dessa rapporter offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

I överensstämmelse med ECB:s kvalitetsram för statistik är det lämpligt att viss information från dessa rapporter offentliggörs.

| (5) | Europeiska centralbankens riktlinje 2014/3/EU (ECB/2013/24) (2) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska centralbankens riktlinje 2014/3/EU (ECB/2013/24) (2) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje ECB/2013/24 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7.2 ska ersättas med följande:






  ”2. | ECB:s direktion ska vartannat år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på de kvartalsvisa finansräkenskaperna. Direktionen ska lämna rapporten till ECB-rådet senast den 30 juni under det år som följer på varje relevant tvåårsperiod. Den första rapporten ska lämnas senast den 30 juni 2023.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 7.2 ska ersättas med följande:

”2.

ECB:s direktion ska vartannat år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på de kvartalsvisa finansräkenskaperna. Direktionen ska lämna rapporten till ECB-rådet senast den 30 juni under det år som följer på varje relevant tvåårsperiod. Den första rapporten ska lämnas senast den 30 juni 2023.”

| 2. | I artikel 7 ska följande punkter läggas till:






  a) | Följande punkt 3 ska läggas till:






  ”3. | Den rapport som avses i punkt 2 ska åtminstone granska följande:






  a) | uppgifternas täckning, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I artikel 7 ska följande punkter läggas till:

a)

Följande punkt 3 ska läggas till:

”3.

Den rapport som avses i punkt 2 ska åtminstone granska följande:

a)

uppgifternas täckning,

| b) | deras överensstämmelse med de relevanta definitionerna, samt |
| --- | --- |

b)

deras överensstämmelse med de relevanta definitionerna, samt

| c) | omfattningen på revideringar.” |
| --- | --- |

c)

omfattningen på revideringar.”

| b) | Följande punkt 4 ska läggas till:






  ”4. | När rapporten överlämnats till ECB-rådet i enlighet med punkt 2 får direktionen offentliggöra delar, eller ett utdrag, av denna rapport.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt 4 ska läggas till:

”4.

När rapporten överlämnats till ECB-rådet i enlighet med punkt 2 får direktionen offentliggöra delar, eller ett utdrag, av denna rapport.”

| c) | Följande punkt 5 ska läggas till:






  ”5. | Om direktionen upptäcker att uppgifterna är behäftade med allvarliga kvalitetsproblem får den lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt 5 ska läggas till:

”5.

Om direktionen upptäcker att uppgifterna är behäftade med allvarliga kvalitetsproblem får den lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet.”

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   Centralbankerna i Eurosystemet ska följa denna riktlinje från och med den 1 juli 2021. De ska dock följa artikel 1.2 c i denna riktlinje från och med den dag då riktlinjen delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 14 oktober 2020.

På ECB-rådets vägnar

ECB:s ordförande

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Europeiska centralbankens riktlinje 2014/3/EU av den 25 juli 2013 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (ECB/2013/24) (EUT L 2, 7.1.2014, s. 34).

2

---

| 26.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/26

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2020/1554

av den 14 oktober 2020

om ändring av riktlinje ECB/2011/23 om hur ofta rapportering till Europeiska centralbanken ska ske avseende kvaliteten på extern statistik (ECB/2020/52)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artiklarna 3.1, 3.3, 5.1, 12.1, 14.3 och 16,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Den kvalitativa bedömningen av extern statistik utförs i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik och inkluderar en regelbunden rapport som direktionen överlämnar till ECB-rådet. Det är viktigt att uppgifterna kvalitetsgranskas och att detta sker vid rätt tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

Den kvalitativa bedömningen av extern statistik utförs i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik och inkluderar en regelbunden rapport som direktionen överlämnar till ECB-rådet. Det är viktigt att uppgifterna kvalitetsgranskas och att detta sker vid rätt tidpunkt.

| (2) | Man bör dock uppnå rätt balans mellan behovet att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet. Det är därför nödvändigt att anpassa den frekvens med vilken direktionen rapporterar till ECB-rådet om kvaliteten på extern statistik. För att möjliggöra en kvalitetsanalys bör direktionen lämna den första kvalitetsrapporten till ECB-rådet efter det att denna riktlinje har antagits före utgången av år 2022. |
| --- | --- |

(2)

Man bör dock uppnå rätt balans mellan behovet att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet. Det är därför nödvändigt att anpassa den frekvens med vilken direktionen rapporterar till ECB-rådet om kvaliteten på extern statistik. För att möjliggöra en kvalitetsanalys bör direktionen lämna den första kvalitetsrapporten till ECB-rådet efter det att denna riktlinje har antagits före utgången av år 2022.

| (3) | De koncept som insamlingen och sammanställningen av extern statistik bygger på är sunda och väl förankrade i Internationella valutafondens (IMF) sjätte utgåva av betalningsbalansmanualen (nedan kallad BPM6) (2). Dessa koncept kräver dock relativt ofta förtydliganden, och vissa av dessa är särskilt viktiga för att sammanställa aggregaten för euroområdet på ett korrekt sätt. Det är därför nödvändigt att uppdatera koncepten för den finansiella balansen och utlandsställningen som framgår av bilaga III i Europeiska centralbankens riktlinje 2012/120/EU (ECB/2011/23) (3). |
| --- | --- |

(3)

De koncept som insamlingen och sammanställningen av extern statistik bygger på är sunda och väl förankrade i Internationella valutafondens (IMF) sjätte utgåva av betalningsbalansmanualen (nedan kallad BPM6) (2). Dessa koncept kräver dock relativt ofta förtydliganden, och vissa av dessa är särskilt viktiga för att sammanställa aggregaten för euroområdet på ett korrekt sätt. Det är därför nödvändigt att uppdatera koncepten för den finansiella balansen och utlandsställningen som framgår av bilaga III i Europeiska centralbankens riktlinje 2012/120/EU (ECB/2011/23) (3).

| (4) | Om allvarliga kvalitetsproblem upptäcks bör direktionen ha möjlighet att lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet. Av samma orsak är det även lämpligt att direktionen har möjlighet att utnyttja denna möjlighet från och med 2022. |
| --- | --- |

(4)

Om allvarliga kvalitetsproblem upptäcks bör direktionen ha möjlighet att lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet. Av samma orsak är det även lämpligt att direktionen har möjlighet att utnyttja denna möjlighet från och med 2022.

| (5) | I överensstämmelse med ECB:s kvalitetsram för statistik är det lämpligt att viss information från sådana rapporter offentliggörs. |
| --- | --- |

(5)

I överensstämmelse med ECB:s kvalitetsram för statistik är det lämpligt att viss information från sådana rapporter offentliggörs.

| (6) | Från och med den 1 mars 2021 föreskriver Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) att direktionen varje år måste rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på den externa statistiken. För att uppnå rätt balans mellan behovet av att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet, bör den frekvens som framgår av riktlinje ECB/2011/23 förlängas ytterligare så att rapporteringen sker vartannat år. Mot ökad transparens bör man ha en tillräckligt lång tidsperiod mellan den tidpunkt då kraven om årlig rapportering enligt riktlinje (EU) 2018/1151 tillämpas, och tillämpningen av det senaste kravet om att rapportera vartannat år i enlighet med den här riktlinjen. De nationella centralbankerna och direktionen bör därför följa denna riktlinje från och med den 1 juli 2021. |
| --- | --- |

(6)

Från och med den 1 mars 2021 föreskriver Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) att direktionen varje år måste rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på den externa statistiken. För att uppnå rätt balans mellan behovet av att granska och rapporteringsfrekvensen av den relevanta informationen till ECB-rådet, bör den frekvens som framgår av riktlinje ECB/2011/23 förlängas ytterligare så att rapporteringen sker vartannat år. Mot ökad transparens bör man ha en tillräckligt lång tidsperiod mellan den tidpunkt då kraven om årlig rapportering enligt riktlinje (EU) 2018/1151 tillämpas, och tillämpningen av det senaste kravet om att rapportera vartannat år i enlighet med den här riktlinjen. De nationella centralbankerna och direktionen bör därför följa denna riktlinje från och med den 1 juli 2021.

| (7) | Riktlinje ECB/2011/23 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Riktlinje ECB/2011/23 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje ECB/2011/23 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Utan att det påverkar ECB:s uppföljning enligt bilaga V ska de nationella centralbankerna, i förekommande fall i samarbete med andra behöriga myndigheter enligt vad som sägs i artikel 4, säkerställa att kvaliteten hos de statistiska uppgifter som lämnas till ECB kontrolleras och övervakas. ECB utvärderar dessa uppgifter på liknande sätt inom givna tidsramar.
  ECB:s direktion ska vartannat år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på den externa statistik som ECB ges tillgång till. Direktionen ska lämna rapporten till ECB-rådet före årets slut det år som följer på varje relevant tvåårsperiod. Den första rapporten avseende en tvåårsperiod ska lämnas före årets slut 2022. Direktionen får offentliggöra hela eller delar av den rapporten.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 6.1 ska ersättas med följande:

”1.

Utan att det påverkar ECB:s uppföljning enligt bilaga V ska de nationella centralbankerna, i förekommande fall i samarbete med andra behöriga myndigheter enligt vad som sägs i artikel 4, säkerställa att kvaliteten hos de statistiska uppgifter som lämnas till ECB kontrolleras och övervakas. ECB utvärderar dessa uppgifter på liknande sätt inom givna tidsramar.

ECB:s direktion ska vartannat år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på den externa statistik som ECB ges tillgång till. Direktionen ska lämna rapporten till ECB-rådet före årets slut det år som följer på varje relevant tvåårsperiod. Den första rapporten avseende en tvåårsperiod ska lämnas före årets slut 2022. Direktionen får offentliggöra hela eller delar av den rapporten.”

| 2. | I artikel 6 ska följande punkt 5 läggas till:






  ”5. | Om direktionen från och med den 1 januari 2022 upptäcker att uppgifter är behäftade med allvarliga kvalitetsproblem får den lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 6 ska följande punkt 5 läggas till:

”5.

Om direktionen från och med den 1 januari 2022 upptäcker att uppgifter är behäftade med allvarliga kvalitetsproblem får den lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet.”

| 3. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilagan till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

3.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilagan till den här riktlinjen.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   Centralbankerna i Eurosystemet ska följa denna riktlinje från och med den 1 juli 2021.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 14 oktober 2020.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Finns på https://www.imf.org/

2

(3)  Europeiska centralbankens riktlinje 2012/120/EU av den 9 december 2011 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering inom området extern statistik (ECB/2011/23) (EUT L 65, 3.3.2012, s. 1).

3

(4)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2018/1151 av den 2 augusti 2018 om ändring av riktlinje ECB/2011/23 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering inom området extern statistik (ECB/2018/19) (EUT L 209, 20.8.2018, s. 2).

4

---

BILAGA

Avsnitt 1 punkt ”
  C. Finansiell balans och utlandsställning
  ” i bilaga III till riktlinje ECB/2011/23 ska ersättas med följande:

”C.   Finansiell balans och utlandsställning

I den finansiella balansen redovisas normalt transaktioner med finansiella tillgångar och skulder mellan inhemska och utländska enheter. För att säkerställa en korrekt sammanställning av aggregaten för euroområdet bör dock alla utbyten mellan inhemska institutionella enheter av finansiella instrument som emitterats av utländska enheter och mellan utländska enheter av finansiella instrument som emitterats av inhemska enheter redovisas som finansiella transaktioner, dvs. att man strikt tillämpar principen gäldenär/borgenär.

I den finansiella balansen visas transaktioner i nettotermer: nettoförvärv av finansiella tillgångar motsvarar förvärv av tillgångar minus minskning av tillgångar.

Utlandsställningen visar värdet i slutet av varje kvartal av de finansiella tillgångar som innehas av de inhemska enheterna i en ekonomi och som utgör fordringar på utländska enheter, av de skulder som de inhemska enheterna i en ekonomi har gentemot utländska enheter samt av det investeringsguld som finns i valutareserven. Differensen mellan tillgångar och skulder utgör utlandsställningen, netto, och motsvarar antingen en nettofordran eller en nettoskuld gentemot övriga världen.

Utlandsställningens värde i slutet av en period är ett resultat av positionerna i slutet av föregående period, transaktionerna under löpande period samt andra förändringar som uppstår av andra skäl än transaktioner mellan inhemska och utländska enheter och som kan tillskrivas andra volymförändringar och omvärderingar på grund av växelkurs- eller prisförändringar.

Enligt uppdelningen efter funktion klassificeras gränsöverskridande finansiella transaktioner och positioner som direktinvestering, portföljinvestering, finansiella derivat (som inte utgör reserver) och personaloptioner, övriga investeringar och valutareserv. För gränsöverskridande finansiella transaktioner och positioner görs en vidareklassificering efter typ av instrument och institutionell sektor.

Marknadspriser utgör värderingsgrunden för transaktioner och positioner. Nominell värdering används för positioner i icke omsättbara instrument, dvs. utlåning, inlåning och övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter. Alla transaktioner i dessa instrument värderas emellertid till marknadspriser. För att täcka upp för den bristande överensstämmelsen mellan marknadsvärderingen av transaktioner och den nominella värderingen av positioner ska säljaren redovisa omvärderingar på grund av andra prisförändringar under den period då försäljningen äger rum, motsvarande differensen mellan det nominella värdet och transaktionsvärdet, medan köparen ska redovisa ett motsatt belopp som omvärderingar på grund av andra prisförändringar. Liknande bokföring görs för transaktioner och positioner inom direkta investeringar där positionerna avspeglar eget kapital till bokfört värde (se nästa avsnitt).

Betalningsbalansens finansiella balans och utlandsställningen omfattar motposter till upplupna inkomster från instrument som klassificerats i respektive funktionell kategori.

6.1   Utländska direktinvesteringar

Direkta investeringar innebär att en inhemsk enhet i en ekonomi har kontroll eller en betydande grad av inflytande på ledningen av företaget i en annan ekonomi. Bevis för att ett sådant förhållande föreligger är enligt internationella standarder (BPM6) att minst 10 procent av röstetalet för ett företag med hemvist i en ekonomi innehas direkt eller indirekt av en investerare med hemvist i en annan ekonomi. Följaktligen kan det finnas ett direktinvesteringsförhållande mellan flera närstående företag, oavsett om kopplingarna omfattar en enda kedja eller flera kedjor. Det kan utvidgas till ett direktinvesteringsföretags dotterbolag, dotterdotterbolag och intressebolag. När ett direktinvesteringsförhållande väl etablerats kommer alla framtida finansiella flöden/innehav mellan närstående enheter att redovisas som direktinvesteringstransaktioner/-positioner.

Eget kapital omfattar både filialers aktiekapital samt alla aktier i dotterbolag och intressebolag. Återinvesterade vinstmedel rapporteras under rubriken ”avkastning på kapital” (se 3.2.3) och består av motposten till direktinvesterarens andel i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren.

För eget kapital och skulder när det gäller direkta investeringar görs en ytterligare uppdelning beroende på typen av förhållande mellan enheter samt investeringsinriktningen. Man kan särskilja mellan tre olika typer av direktinvesteringsförhållanden:

| a) | Direktinvesterares investeringar i direktinvesteringsföretag. Denna kategori omfattar investeringsflöden (och stockar) från direktinvesteraren till dennes direktinvesteringsföretag (oberoende av om respektive företag står under direkt eller indirekt kontroll eller inflytande). |
| --- | --- |

a)

Direktinvesterares investeringar i direktinvesteringsföretag. Denna kategori omfattar investeringsflöden (och stockar) från direktinvesteraren till dennes direktinvesteringsföretag (oberoende av om respektive företag står under direkt eller indirekt kontroll eller inflytande).

| b) | Omvänd investering. Denna typ av förhållande täcker investeringsflöden (och stockar) från direktinvesteringsföretagen till direktinvesteraren. |
| --- | --- |

b)

Omvänd investering. Denna typ av förhållande täcker investeringsflöden (och stockar) från direktinvesteringsföretagen till direktinvesteraren.

| c) | Mellan partnerföretag. Detta omfattar flöden (och stockar) mellan företag som inte står under varandras kontroll eller inflytande, men som båda står under samma direktinvesterares kontroll eller inflytande. |
| --- | --- |

c)

Mellan partnerföretag. Detta omfattar flöden (och stockar) mellan företag som inte står under varandras kontroll eller inflytande, men som båda står under samma direktinvesterares kontroll eller inflytande.

När det gäller värdering av direkta investeringar värderas aktiestockar i börsnoterade företag till marknadspriser. Vad gäller icke-börsnoterade direktinvesteringsföretag värderas aktiestockar däremot med utgångspunkt i det bokförda värdet med hjälp av en gemensam definition som består av följande bokföringsposter:

| i) | inbetalt kapital (exklusive egna aktier och inklusive överkursfonder), |
| --- | --- |

i)

inbetalt kapital (exklusive egna aktier och inklusive överkursfonder),

| ii) | alla typer av reserver (inklusive investeringsbidrag om dessa enligt bokföringsreglerna betraktas som en del av ett företags reserver), samt |
| --- | --- |

ii)

alla typer av reserver (inklusive investeringsbidrag om dessa enligt bokföringsreglerna betraktas som en del av ett företags reserver), samt

| iii) | ej utdelad vinst efter avdrag för förluster (inklusive årets resultat). |
| --- | --- |

iii)

ej utdelad vinst efter avdrag för förluster (inklusive årets resultat).

När det gäller aktier i icke-börsnoterade företag kan de transaktioner som har redovisats i den finansiella balansen avvika från eget kapital till bokfört värde som redovisats i utlandsställningen. Sådana differenser redovisas som omvärderingar på grund av andra prisförändringar.

Som bästa praxis rekommenderas det att alla medlemsstater ska börja sammanställa de aktiestockar och återinvesterade medel inom ramen för utländska direkta investeringar på grundval av resultaten från undersökningarna av de utländska direkta investeringarna (som ska sammanställas åtminstone en gång per år) (*).

__________

| (*) | Följande metoder är inte godtagbara och bör inte längre användas: i) att överlämna åt uppgiftslämnarna att välja utvärderingskriterium (marknadsvärden eller bokförda värden) och ii) att använda en metod för ständig lagerinvestering/ackumulation av betalningsbalansflöden för att sammanställa stockar. |
| --- | --- |

(*)

6.2   Portföljinvesteringar

Portföljinvesteringar omfattar transaktioner och positioner som inbegriper andra räntebärande värdepapper eller aktier än de som ingår i direkta investeringar och valutareserven. Portföljinvesteringar omfattar aktier, andelar i värdepappersfonder och räntebärande värdepapper, om de inte kategoriseras som antingen direkta investeringar eller som valutareserv. Transaktioner som repoavtal och värdepapperslån ingår inte i portföljinvesteringarna. Transaktioner och positioner som avser portföljinvesteringar värderas till marknadspriser. För portföljinvesteringar i icke-börsnoterade värdepapper kan det emellertid förekomma skillnader i värderingen av transaktioner och positioner på samma sätt som för direkta investeringar i icke-börsnoterade aktier. Även i detta fall bör sådana differenser redovisas som omvärderingar på grund av andra prisförändringar.

En gemensam strategi för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar fastställs i bilaga VI.

6.2.1   AKTIER

Aktier omfattar alla instrument som utgör fordringar på restvärdet i ett bolag eller kvasibolag sedan alla fordringsägare har betalats. Till skillnad från skulder ger aktier normalt inte ägaren rätt till ett i förväg fastställt belopp eller ett belopp som fastställs enligt en fast formel. Aktier omfattar börsnoterade aktier och icke-börsnoterade aktier.

Börsnoterade aktier är aktier som är noterade på en erkänd fondbörs eller annan form av andrahandsmarknad. Icke-börsnoterade aktier är aktier som inte är noterade på en fondbörs.

6.2.2   ANDELAR I VÄRDEPAPPERSFONDER

Andelar i värdepappersfonder emitteras av värdepappersfonder. På engelska kallas de ”shares”, och ”units” om fonden är en stiftelse. Värdepappersfonder är företag för kollektiva investeringar varigenom investerare för samman medel för att investera i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar. Andelar i värdepappersfonder har en särskild roll inom finansiell förmedling som ett slags kollektiva investeringar i andra tillgångar, så de redovisas separat i förhållande till övriga aktier. Deras inkomster behandlas också på olika sätt eftersom återinvesterade vinstmedel måste imputeras.

6.2.3   RÄNTEBÄRANDE VÄRDEPAPPER

Räntebärande värdepapper är överlåtbara instrument som fungerar som skuldebrev. Detta omfattar växlar, obligationer, överlåtbara bankcertifikat (inlåningsbevis), företagscertifikat, förlagsbevis, värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, penningmarknadsinstrument och liknande instrument som vanligtvis är föremål för handel på de finansiella marknaderna. Transaktioner och positioner för räntebärande värdepapper delas in i kortfristiga och långfristiga räntebärande värdepapper efter ursprunglig löptid.

6.2.3.1   KORTFRISTIGA RÄNTEBÄRANDE VÄRDEPAPPER

Kortfristiga räntebärande värdepapper är realiserbara på begäran eller ställs ut med en ursprunglig löptid på högst ett år. De ger i allmänhet innehavaren en ovillkorlig rätt till ett visst angivet belopp på ett bestämt datum. Dessa instrument handlas vanligtvis, till underkurs, på organiserade marknader. Kursen beror på räntesatsen och den tid som återstår till förfallodagen.

6.2.3.2   LÅNGFRISTIGA RÄNTEBÄRANDE VÄRDEPAPPER

Långfristiga räntebärande värdepapper ges ut med en ursprunglig löptid på över ett år eller utan fastställd löptid (frånsett på begäran, vilket ingår under kortfristiga räntebärande värdepapper). De ger vanligtvis innehavaren a) en ovillkorlig rätt till en fast eller i kontrakt fastställd rörlig avkastning (utbetalningen av ränta är oberoende av gäldenärens ekonomiska resultat), och b) en ovillkorlig rätt till en fast summa som återbetalning av skuldbeloppet på en eller flera specificerade dagar.

Registrering av transaktioner i betalningsbalansen sker när en borgenär eller gäldenär bokför en fordran eller en skuld. Transaktioner registreras till det nettopris som erhålls eller erläggs, efter avdrag för provisioner och kostnader. För värdepapper med kupong innebär detta att upplupen ränta sedan den senaste räntebetalningen inkluderas, och för värdepapper som emitterats under pari innebär det att upplupen ränta sedan emissionen inkluderas. Upplupen ränta ska redovisas i den finansiella balansen i såväl betalningsbalansen som utlandsställningen, och motposter för detta ska föras upp på respektive inkomstkonton.

6.3   Finansiella derivat (som inte utgör reserver) och personaloptioner

Finansiella derivat är finansiella instrument som är knutna till ett visst annat finansiellt instrument, ett visst index eller en viss vara, och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker (ränterisk, valutakursrisk, aktiekursrisk, råvaruprisrisk, kreditrisk osv.) på finansiella marknader. Denna kategori redovisas separat från andra kategorier eftersom den avser risköverföring snarare än tillhandahållande av medel eller andra resurser. Till skillnad från andra funktionella kategorier uppstår det inga primära inkomster från finansiella derivat. Nettoflöden relaterade till räntederivat ska redovisas som finansiella derivat och inte som avkastning på kapital. Transaktioner och positioner i finansiella derivat behandlas separat från värdet av de underliggande poster som de är knutna till. När det gäller optioner ska premierna (dvs. optionernas köp-/säljkurs och tillhörande courtage) i sin helhet redovisas. Återbetalningsbara marginalbetalningar omfattar kontanter eller andra säkerheter för att skydda en motpart mot faillissemangsrisk. De klassificeras som inlåning under övriga investeringar (om gäldenärens skulder ingår i den utvidgade penningmängden) eller i övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter. Icke-återbetalningsbara marginalbetalningar (även kallad marginalsäkerhet) minskar den finansiella skuld som uppstår genom ett derivat och klassificeras därför som transaktioner i finansiella derivat.

Värderingen av finansiella derivat bör göras enligt marknadsvärdesprincipen (marked-to-market). Förändringar i derivatens priser redovisas som kapitalvinster eller -förluster (omvärderingar på grund av prisförändringar). Registrering av transaktioner i finansiella derivat sker när en borgenär eller gäldenär bokför en fordran eller en skuld. Till följd av de praktiska problem som är förknippade med att hålla isär tillgångs- och skuldflödena när det gäller vissa derivat, redovisas samtliga transaktioner i finansiella derivat i betalningsbalansen för euroområdet på nettobasis. Tillgångs- och skuldpositioner i finansiella derivat i statistiken över utlandsställningen redovisas på bruttobasis, med undantag för de finansiella derivat som hör till valutareserven, vilka redovisas netto. Av praktiska skäl särredovisas underliggande derivat inte från de underliggande instrument som de är knutna till.

Personaloptioner är optioner till anställda om att köpa ett företags kapital, vilka utgör en form av lön. Om det får ske obegränsad handel med en personaloption på de finansiella marknaderna, klassificeras den som finansiellt derivat.

6.4   Övriga investeringar

Övriga investeringar är en restkategori som omfattar andra positioner och transaktioner än de som ingår i direkta investeringar, portföljinvesteringar, finansiella derivat och personaloptioner eller valutareserv. I den utsträckning som följande grupper av finansiella tillgångar och skulder inte ingår i direkta investeringar eller valutareserven, omfattar övriga investeringar följande: a) andra ägarandelar, b) sedlar, mynt och inlåning, c) lån (inklusive utnyttjande av IMF-kredit och lån från IMF), d) försäkringssystem, pensionssystem och standardiserade garantisystem, e) handelskrediter och förskott, f) övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, och g) tilldelningar av särskilda dragningsrätter (SDR) (innehav av SDR ingår i valutareserven).

För lån, inlåning och övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter till undervärde kan de transaktionsvärden som redovisas i den finansiella balansen avvika från de nominella värden som redovisas i utlandsställningen. Sådana differenser redovisas som omvärderingar på grund av andra prisförändringar.

6.4.1   ANDRA ÄGARANDELAR

Andra ägarandelar omfattar ägarandelar som inte är aktier och som därför inte ingår i portföljinvesteringar. Kapitaldeltagande i vissa internationella organisationer sker inte i form av värdepapper och klassificeras därför som andra ägarandelar.

6.4.2   SEDLAR, MYNT OCH INLÅNING

Sedlar, mynt och inlåning omfattar utelöpande sedlar och mynt samt inlåning. Inlåning är standardiserade, icke-överlåtbara avtal som vanligtvis tillhandahålls av inlåningsinstitut och som gör det möjligt för insättaren att sätta in och senare ta ut ett variabelt penningbelopp. Inlåning omfattar vanligtvis en garanti från låntagarens sida att återbetala kapitalbeloppet till investeraren.

Skillnaden mellan ”lån” och ”sedlar, mynt och inlåning” beror på karaktären av låntagare. Detta innebär att (på tillgångssidan) de monetära tillgångar som beviljas av den inhemska innehavarsektorn till utländska banker ska klassificeras som ”inlåning”, och de monetära tillgångar som beviljas av den inhemska innehavarsektorn till utländska icke-banker (dvs. andra institutionella enheter än banker) ska klassificeras som ”lån”. På skuldsidan ska monetära tillgångar som lånas av inhemska icke-banker (dvs. icke monetära finansinstitut) alltid klassificeras som ”lån”. Detta kriterium innebär slutligen att alla transaktioner där inhemska monetära finansinstitut och utländska banker är inblandade ska klassificeras som ”inlåning”.

6.4.3   LÅN

Lån utgörs av finansiella tillgångar som a) skapas när långivare ger lån direkt till en låntagare, och b) detta bestyrks genom dokument som inte är överlåtbara. Denna kategori omfattar alla lån, inklusive inteckningslån, finansiell leasing och repoliknande transaktioner. Alla repoliknande transaktioner, dvs. repoavtal, sälj- och återköpsavtal och värdepapperslån (där kontanta medel överförs som säkerhet), ska behandlas som lån mot säkerhet, inte som vanliga köp/försäljningar av värdepapper, och ska redovisas under rubriken ”övriga investeringar” i den inhemska sektor där transaktionen har skett. Denna behandling, som står i överensstämmelse med den redovisningspraxis som tillämpas av banker och andra finansinstitut, ska ge en mer exakt bild av den ekonomiska verkligheten bakom dessa finansiella instrument.

6.4.4   FÖRSÄKRINGSSYSTEM, PENSIONSSYSTEM OCH STANDARDISERADE GARANTISYSTEM

Detta omfattar följande: a) skadeförsäkringstekniska reserver, b) rättigheter som avser livförsäkring och livränta, c) pensionsrättigheter, krav på pensionsmedel från pensionsförvaltare och rättigheter till icke-pensionsfonder, samt d) avsättningar för krav inom ramen för standardiserade garantier.

6.4.5   HANDELSKREDITER OCH FÖRSKOTT

Handelskrediter och förskott är finansiella fordringar i samband med kreditgivningen vid leverantörers transaktioner i varor och tjänster till sina kunder, och förskottsbetalningar för produkter under framställning eller för beställda produkter, i form av kunders förskottsbetalningar för varor och tjänster som ännu inte har levererats. Handelskrediter och förskott uppstår när betalningen för varor eller tjänster inte sker vid samma tidpunkt som förändringen i äganderätten till en vara eller tillhandahållandet av en tjänst.

6.4.6   OBETALDA/FÖRUTBETALDA INKOMSTER OCH UTGIFTER

Denna kategori består av obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter förutom de som ingår i handelskrediter och förskott eller övriga instrument. Den omfattar finansiella tillgångar och skulder som uppkommer som motposter till transaktioner när det finns en tidsskillnad mellan dessa transaktioner och de motsvarande betalningarna. Detta omfattar skatteskulder för skatter, köp och försäljning av värdepapper, avgifter för värdepappersutlåning, avgifter för guldlån, löner, utdelningar och upplupna sociala avgifter som ännu ej erlagts.

6.4.7   TILLDELNINGAR AV SÄRSKILDA DRAGNINGSRÄTTER (SDR)

Tilldelningen av SDR till IMF-medlemmar visas som en skuld för mottagaren under SDR inom övriga investeringar, med en motsvarande post under SDR i valutareserven.

6.5   Valutareserv

Valutareserven utgörs av externa tillgångar som är lättillgängliga och kontrolleras av monetära myndigheter i syfte att tillgodose betalningsbalansens finansieringsbehov, ingripa på valutamarknaderna för att styra växelkursen samt för andra relaterade ändamål (som att upprätthålla förtroendet för valutan och ekonomin, eller utgöra en bas för utländska lån). Valutareserven måste vara tillgångar i utländsk valuta, fordringar gentemot utländska enheter och faktiskt befintliga tillgångar. Potentiella tillgångar omfattas ej. En utgångspunkt för valutareserven är begreppen ”kontroll” och ”tillgänglighet för användning” av de monetära myndigheterna.

Euroområdets valutareserv omfattar Eurosystemets valutareserv, dvs. ECB:s valutareserv och den valutareserv som innehas av de nationella centralbankerna i euroområdet.

Valutareserver ska i) kontrolleras av en monetär myndighet inom Eurosystemet, dvs. antingen ECB eller en nationell centralbank i euroområdet, och ii) bestå av i hög grad likvida, omsättningsbara och kreditvärdiga fordringar som Eurosystemet har på personer med hemvist utanför euroområdet och som är denominerade i andra konvertibla valutor än euron samt monetärt guld, reservpositioner i IMF eller särskilda dragningsrätter (SDR).

Denna definition undantar uttryckligen fordringar i utländsk valuta på personer med hemvist i euroområdet och fordringar i euro från att betraktas som valutareserver, såväl nationellt som på euroområdesnivå. På samma sätt ska statens och/eller statskassans positioner i utländsk valuta, i enlighet med institutionella överenskommelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inte inkluderas i definitionen av euroområdets valutareserv.

ECB:s valutareserv har sammanförts (poolade reserver) i enlighet med artikel 30 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och ska därför anses stå under ECB:s direkta kontroll. Så länge inga ytterligare överföringar sker, står de valutareserver som innehas av de nationella centralbankerna under deras direkta kontroll och ska därför betraktas som respektive nationella centralbanks valutareserv.

Eurosystemets reservtillgångar sammanställs brutto och utan avdrag för valutarelaterade skulder (med undantag för valutareserver som ingår under delposten ”finansiella derivat” som sammanställs netto).

Värderingen sker till marknadspris där a) transaktioner värderas till den marknadskurs som gäller vid tidpunkten för transaktionen och b) innehav värderas till de slutliga mittkurser som gäller vid referensperiodens utgång. Omräkningen till euro av transaktioner och innehav av tillgångar denominerade i annan valuta än euro ska ske med hjälp av de valutakurser som gäller vid tidpunkten för transaktionen samt de slutliga mittkurser som gäller vid referensperiodens utgång.

Uppfattningen att övriga tillgångar i utländsk valuta som inte ingår i valutareservposten i statistiken över betalningsbalansen och utlandsställningen också kan vara en betydelsefull indikator på ett lands förmåga att uppfylla sina åtaganden i utländsk valuta har blivit allt vanligare och införlivats i IMF:s särskilda standard för utgivning av statistik (Special Data Dissemination Standard). För att beräkna tillgångar i utländsk valuta måste uppgifter om bruttoreserver kompletteras med information om andra tillgångar i utländsk valuta och skulder relaterade till valutareserven. I enlighet därmed kompletteras de månatliga uppgifterna om Eurosystemets (brutto-)valutareserv med information om andra tillgångar i utländsk valuta och om förutbestämda och potentiella kortfristiga nettoflöden ur bruttovalutareserven, klassificerade efter återstående löptid. Vidare krävs en valutauppdelning mellan bruttovalutareserver i SDR-valutor (totalt) och i andra valutor (totalt), med ett kvartals eftersläpning.

6.5.1   MONETÄRT GULD

Monetärt guld är guld som de monetära myndigheterna (eller andra som står under de monetära myndigheternas effektiva kontroll) har befogenhet till och som innehas som valutareserv. Detta omfattar investeringsguld och ej fördelade guldkonton hos utländska enheter som ger befogenhet att kräva inlösen i guld.

Innehav av monetärt guld bör vara oförändrat vid alla reversibla guldtransaktioner (guldswappar, repor, lån och inlåning).

| 6.5.1.1 | Investeringsguld är i form av mynt, göt eller tackor med en renhet på minst 995/1 000, inklusive investeringsguld som innehas på fördelade guldkonton. |
| --- | --- |

6.5.1.1

| 6.5.1.2 | Ej fördelade guldkonton utgör en fordran mot kontoföraren att tillhandahålla guld. För dessa konton har kontoföraren befogenhet till en valutareserv av fysiskt fördelat guld och ställer fordringar på kontoinnehavare denominerade i guld. Ej fördelade guldkonton som inte klassificeras som monetärt guld ingår som sedlar, mynt och inlåning i övriga investeringar. |
| --- | --- |

6.5.1.2

6.5.2   SÄRSKILDA DRAGNINGSRÄTTER (SDR)

SDR är internationella reservtillgångar som skapats av Internationella valutafonden (IMF) och tilldelats dess medlemmar för att öka medlemmarnas existerande reservtillgångar. SDR innehas endast av IMF-medlemmarnas monetära myndigheter samt av ett begränsat antal internationella finansinstitut som är godkända IMF-innehavare.

6.5.3   RESERVPOSITION I IMF

Detta är summan av a) ”reservtranchen”, dvs. de belopp i utländsk valuta, inklusive SDR, som ett medlemsland får ta ut från IMF med kort varsel, och b) eventuell IMF-skuldsättning inom ramen för ett låneavtal i ”General Resources Account” som medlemslandet har omedelbar tillgång till.

6.5.4   ÖVRIGA VALUTARESERVER

Detta omfattar sedlar, mynt och inlåning, värdepapper, finansiella derivat och övriga fordringar. Inlåning avser de valutareserver som är tillgängliga på begäran. Värdepapper omfattar likvida och omsättningsbara aktier och räntebärande värdepapper som har emitterats av utländska enheter, inklusive andelar i värdepappersfonder. Finansiella derivat redovisas endast i valutareserven om de derivat som hänför sig till förvaltningen av valutareserven utgör en integrerad del av värderingen av dessa tillgångar. Övriga fordringar omfattar lån till utländska icke-banker, långfristiga lån till ett konto för en IMF-stiftelse samt övriga finansiella tillgångar som inte inkluderats tidigare men som uppfyller definitionen av valutareserv.”.

---