# Euroopa Liidu L 328/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 328 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik9. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 328

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik9. oktoober 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1423, 14. märts 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse makseteenuste valdkonnas kesksete kontaktpunktide määramist ja selliste kesksete kontaktpunktide ülesandeid (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1424, 8. oktoober 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/1017 seoses 2020. aastaks Belgias, Bulgaarias, Taanis, Horvaatias, Luksemburgis ja Portugalis teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavate eelarve ülemmääradega | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1425, 8. oktoober 2020, millega antakse liidu luba biotsiidipere PeridoxRTU Product Family jaoks (
  1
  ) | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1426 7. oktoober 2020, mis käsitleb raadiospektri sagedusala 5875 – 5935 MHz ühtlustatud kasutamist ohutusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide (ITS) rakenduste jaoks ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/671/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 6773 all)

   (
  1
  ) | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1423, 14. märts 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse makseteenuste valdkonnas kesksete kontaktpunktide määramist ja selliste kesksete kontaktpunktide ülesandeid (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1424, 8. oktoober 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/1017 seoses 2020. aastaks Belgias, Bulgaarias, Taanis, Horvaatias, Luksemburgis ja Portugalis teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavate eelarve ülemmääradega

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1425, 8. oktoober 2020, millega antakse liidu luba biotsiidipere PeridoxRTU Product Family jaoks (
  1
  )

1

8

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1426 7. oktoober 2020, mis käsitleb raadiospektri sagedusala 5875 – 5935 MHz ühtlustatud kasutamist ohutusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide (ITS) rakenduste jaoks ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/671/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 6773 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 6773 all)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 328/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1423,

14. märts 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse makseteenuste valdkonnas kesksete kontaktpunktide määramist ja selliste kesksete kontaktpunktide ülesandeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõue määrata direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 kohaselt keskne kontaktpunkt peaks olema kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne, ilma et piiriüleselt tegutsevaid makseasutusi liigselt koormataks. Seepärast on asjakohane kindlaks määrata proportsionaalsed kriteeriumid kui vastuvõtvas liikmesriigis agentide kaudu sooritatud tehingute kogumahule ja -summadele ning vastuvõtvas liikmesriigis asutatud agentide koguarvule seatud piirmäärad. Kuna vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 2 kohaselt nõuda makseasutustelt aru nende tegevuse kohta kõnealuse liikmesriigi territooriumil, on pädeval asutusel olemas vahendid selliste kriteeriumide kohaldamiseks vajaliku teabe hankimiseks. Seepärast tuleks direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 täiendamiseks sätestada kõnealused piirmäärad. |
| --- | --- |

(1)

Nõue määrata direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 kohaselt keskne kontaktpunkt peaks olema kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne, ilma et piiriüleselt tegutsevaid makseasutusi liigselt koormataks. Seepärast on asjakohane kindlaks määrata proportsionaalsed kriteeriumid kui vastuvõtvas liikmesriigis agentide kaudu sooritatud tehingute kogumahule ja -summadele ning vastuvõtvas liikmesriigis asutatud agentide koguarvule seatud piirmäärad. Kuna vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 2 kohaselt nõuda makseasutustelt aru nende tegevuse kohta kõnealuse liikmesriigi territooriumil, on pädeval asutusel olemas vahendid selliste kriteeriumide kohaldamiseks vajaliku teabe hankimiseks. Seepärast tuleks direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 täiendamiseks sätestada kõnealused piirmäärad.

| (2) | Kui liikmesriigilt nõutakse direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 kohaselt keskse kontaktpunkti määramist, peaks selline keskne kontaktpunkt kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis eeskätt tagama piisava teabevahetuse ja teabe esitamise nimetatud direktiivi III ja IV jaotises sätestatud nõuetele vastavuse kohta, sh arvestades määrava makseasutuse aruandekohustusi vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ees. Samuti peaks ta keskselt koordineerima määrava makseasutuse ning päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste suhtlust, et lihtsustada järelevalvet vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel tegutsevate agentide kaudu makseteenuste osutamise üle. Selleks peaks makseasutus tagama, et kesksele kontaktpunktile antakse vajalikud ressursid ja tal on juurdepääs asjakohastele aruandlusandmetele, mida on vaja, et täita direktiivist (EL) 2015/2366 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Kui liikmesriigilt nõutakse direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 kohaselt keskse kontaktpunkti määramist, peaks selline keskne kontaktpunkt kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis eeskätt tagama piisava teabevahetuse ja teabe esitamise nimetatud direktiivi III ja IV jaotises sätestatud nõuetele vastavuse kohta, sh arvestades määrava makseasutuse aruandekohustusi vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ees. Samuti peaks ta keskselt koordineerima määrava makseasutuse ning päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste suhtlust, et lihtsustada järelevalvet vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel tegutsevate agentide kaudu makseteenuste osutamise üle. Selleks peaks makseasutus tagama, et kesksele kontaktpunktile antakse vajalikud ressursid ja tal on juurdepääs asjakohastele aruandlusandmetele, mida on vaja, et täita direktiivist (EL) 2015/2366 tulenevaid kohustusi.

| (3) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile.

| (4) | EBA on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(4)

EBA on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kriteeriumid, mille alusel teha kindlaks, millal on keskse kontaktpunkti määramine asjakohane

Direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 kohaldamisel loetakse makseasutustelt keskse kontaktpunkti määramise nõudmist asjakohaseks üksnes juhul, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest kriteeriumidest:

| a) | makseasutus osutas vastuvõtvas liikmesriigis direktiivi (EL) 2015/2366 I lisas osutatud makseteenuseid asutamisõiguse alusel kokku vähemalt kümne agendi kaudu; |
| --- | --- |

a)

makseasutus osutas vastuvõtvas liikmesriigis direktiivi (EL) 2015/2366 I lisas osutatud makseteenuseid asutamisõiguse alusel kokku vähemalt kümne agendi kaudu;

| b) | viimasel majandusaastal sooritas makseasutus selliste agentide kaudu, kes asusid vastuvõtvas liikmesriigis ja tegutsesid asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel, vastuvõtvas liikmesriigis maksetehinguid (sh need, mis algatati makse algatamise teenuse osutamisel) kokku üle 3 miljoni euro eest ning nimetatud agentidest vähemalt kahte kasutab makseasutus asutamisõiguse alusel; |
| --- | --- |

b)

viimasel majandusaastal sooritas makseasutus selliste agentide kaudu, kes asusid vastuvõtvas liikmesriigis ja tegutsesid asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel, vastuvõtvas liikmesriigis maksetehinguid (sh need, mis algatati makse algatamise teenuse osutamisel) kokku üle 3 miljoni euro eest ning nimetatud agentidest vähemalt kahte kasutab makseasutus asutamisõiguse alusel;

| c) | viimasel majandusaastal sooritas makseasutus selliste agentide kaudu, kes asusid vastuvõtvas liikmesriigis ja tegutsesid asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel, vastuvõtvas liikmesriigis kokku üle 100 000 maksetehingu (sh need, mis algatati makse algatamise teenuse osutamisel) ning nimetatud agentidest vähemalt kahte kasutab makseasutus asutamisõiguse alusel. |
| --- | --- |

c)

viimasel majandusaastal sooritas makseasutus selliste agentide kaudu, kes asusid vastuvõtvas liikmesriigis ja tegutsesid asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel, vastuvõtvas liikmesriigis kokku üle 100 000 maksetehingu (sh need, mis algatati makse algatamise teenuse osutamisel) ning nimetatud agentidest vähemalt kahte kasutab makseasutus asutamisõiguse alusel.

Artikkel 2

Keskse kontaktpunkti ülesanded

1.   Direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 kohaselt määratud keskne kontaktpunkt täidab kõiki järgmisi ülesandeid:

| a) | ta tegutseb ühtse andmeesitaja ja -kogujana määrava makseasutuse aruandekohustuste täitmisel, mis sellel on kooskõlas direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõikega 2 vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ees seoses vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel agentide osutatavate teenustega; |
| --- | --- |

a)

ta tegutseb ühtse andmeesitaja ja -kogujana määrava makseasutuse aruandekohustuste täitmisel, mis sellel on kooskõlas direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõikega 2 vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ees seoses vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel agentide osutatavate teenustega;

| b) | ta tegutseb määrava makseasutuse ühtse kontaktpunktina suhtluses päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega seoses vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel agentide kaudu osutatavate teenustega, sealhulgas esitades pädevatele asutustele nende taotluse korral asjaomased dokumendid ja teabe; |
| --- | --- |

b)

ta tegutseb määrava makseasutuse ühtse kontaktpunktina suhtluses päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega seoses vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel agentide kaudu osutatavate teenustega, sealhulgas esitades pädevatele asutustele nende taotluse korral asjaomased dokumendid ja teabe;

| c) | ta hõlbustab pädevate asutuste kohapealseid kontrolle vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel tegutsevate määrava makseasutuse agentide juurde ja direktiivi (EL) 2015/2366 kohaselt päritolu- või vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuse võetud järelevalvemeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

c)

ta hõlbustab pädevate asutuste kohapealseid kontrolle vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel tegutsevate määrava makseasutuse agentide juurde ja direktiivi (EL) 2015/2366 kohaselt päritolu- või vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuse võetud järelevalvemeetmete rakendamist.

2.   Makseasutused tagavad, et kesksel kontaktpunktil on vajalikud ressursid ja juurdepääs kõigile direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõikes 4 sätestatud ning käesoleva artikli lõikes 1 täpsustatud ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 337, 23.12.2015, lk 35.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

2

---

| 9.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 328/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 328/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1424,

8. oktoober 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/1017 seoses 2020. aastaks Belgias, Bulgaarias, Taanis, Horvaatias, Luksemburgis ja Portugalis teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavate eelarve ülemmääradega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1, artikli 36 lõiget 4, artikli 42 lõiget 2, artikli 47 lõiget 3, artikli 51 lõiget 4 ja artikli 53 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1017 (2) kehtestati 2020. aastaks iga-aastased eelarve ülemmäärad, mida kohaldatakse teatavate otsetoetuskavade suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1017 (2) kehtestati 2020. aastaks iga-aastased eelarve ülemmäärad, mida kohaldatakse teatavate otsetoetuskavade suhtes.

| (2) | Rakendusmäärusega (EL) 2020/1017 kehtestatud iga-aastased eelarve ülemmäärad põhinevad määruse (EL) nr 1307/2013 (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/756 (3)) II lisas esitatud riiklikel ülemmääradel. Delegeeritud määruses (EL) 2020/756 võeti arvesse liikmesriikide otsuseid määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 kohaste otsetoetuste ja maaelu arengu eraldiste ümberpaigutamiste kohta 2020. kalendriaastaks. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmäärusega (EL) 2020/1017 kehtestatud iga-aastased eelarve ülemmäärad põhinevad määruse (EL) nr 1307/2013 (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/756 (3)) II lisas esitatud riiklikel ülemmääradel. Delegeeritud määruses (EL) 2020/756 võeti arvesse liikmesriikide otsuseid määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 kohaste otsetoetuste ja maaelu arengu eraldiste ümberpaigutamiste kohta 2020. kalendriaastaks.

| (3) | Selleks et leevendada COVID-19 pandeemia tagajärgi ja sellest tulenevaid raskusi põllumajandussektoris, teatasid Belgia, Bulgaaria, Taani, Horvaatia, Luksemburg ja Portugal, et on vaadanud läbi oma otsused sammastevaheliste ümberpaigutamiste kohta. Määruse (EL) nr 1307/2013 II lisas esitatud vastavaid ülemmäärasid on hiljem muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/1314, (4) võttes arvesse teatatud läbivaadatud otsuste mõju ja summasid. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et leevendada COVID-19 pandeemia tagajärgi ja sellest tulenevaid raskusi põllumajandussektoris, teatasid Belgia, Bulgaaria, Taani, Horvaatia, Luksemburg ja Portugal, et on vaadanud läbi oma otsused sammastevaheliste ümberpaigutamiste kohta. Määruse (EL) nr 1307/2013 II lisas esitatud vastavaid ülemmäärasid on hiljem muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/1314, (4) võttes arvesse teatatud läbivaadatud otsuste mõju ja summasid.

| (4) | Võttes arvesse, et 2020. aasta eelarve ülemmäärad põhinevad määruse (EL) nr 1307/2013 II lisas esitatud riiklikel ülemmääradel, toob riiklike ülemmäärade muutmine kaasa asjaomaste liikmesriikide iga-aastaste eelarve ülemmäärade muutmise. Lisaks sellele on mõned liikmesriigid läbi vaadanud teatavad eraldised eri kavadele ulatuses, mis on vajalik paindlikkuse läbivaatamise seisukohast. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse, et 2020. aasta eelarve ülemmäärad põhinevad määruse (EL) nr 1307/2013 II lisas esitatud riiklikel ülemmääradel, toob riiklike ülemmäärade muutmine kaasa asjaomaste liikmesriikide iga-aastaste eelarve ülemmäärade muutmise. Lisaks sellele on mõned liikmesriigid läbi vaadanud teatavad eraldised eri kavadele ulatuses, mis on vajalik paindlikkuse läbivaatamise seisukohast.

| (5) | Nende muudatuste arvessevõtmiseks tuleks asjaomaste liikmesriikide puhul uuesti arvutada põhitoetuskava, ühtse pindalatoetuse kava, ümberjaotava toetuse, kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse, noorte põllumajandustootjate kava ja vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse eelarve ülemmäärad 2020. kalendriaastaks. |
| --- | --- |

(5)

Nende muudatuste arvessevõtmiseks tuleks asjaomaste liikmesriikide puhul uuesti arvutada põhitoetuskava, ühtse pindalatoetuse kava, ümberjaotava toetuse, kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse, noorte põllumajandustootjate kava ja vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse eelarve ülemmäärad 2020. kalendriaastaks.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1017 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1017 vastavalt muuta.

| (7) | Kuna käesoleva määrusega tehtud parandused mõjutavad alates 1. jaanuarist 2020 kehtiva rakendusmääruse (EL) 2020/1017 kohaldamist, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast alates. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva määrusega tehtud parandused mõjutavad alates 1. jaanuarist 2020 kehtiva rakendusmääruse (EL) 2020/1017 kohaldamist, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast alates.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2020/1017 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

1

(2)  Komisjoni 13. juuli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1017, millega kehtestatakse 2020. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad (ELT L 225, 14.7.2020, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 1. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/756, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa (ELT L 179, 9.6.2020, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 10. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1314, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa seoses teatavate liikmesriikide otsetoetuste riiklike ja netoülemmääradega 2020. kalendriaastaks (ELT L 307, 22.9.2020, lk 1).

4

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2020/1017 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punktis I asendatakse Belgiat, Taanit, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:






  „Belgia | 225 124 |
| --- | --- | --- |
| Taani | 522 054 |
| Horvaatia | 157 075 |
| Luksemburg | 24 004 |
| Portugal | 290 208 “ |

1)

punktis I asendatakse Belgiat, Taanit, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:

„Belgia

225 124

Taani

522 054

Horvaatia

157 075

Luksemburg

24 004

Portugal

290 208 “

| 2) | punktis II asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega:






  „Bulgaaria | 412 836 “ |
| --- | --- | --- |

2)

punktis II asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega:

„Bulgaaria

412 836 “

| 3) | punktis III asendatakse Bulgaariat, Horvaatiat ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:






  „Bulgaaria | 60 844 |
| --- | --- | --- |
| Horvaatia | 34 828 |
| Portugal | 55 320 “ |

3)

punktis III asendatakse Bulgaariat, Horvaatiat ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:

„Bulgaaria

60 844

Horvaatia

34 828

Portugal

55 320 “

| 4) | punktis IV asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:






  „Belgia | 151 580 |
| --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 260 016 |
| Horvaatia | 104 484 |
| Luksemburg | 10 583 |
| Portugal | 205 307 “ |

4)

punktis IV asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:

„Belgia

151 580

Bulgaaria

260 016

Horvaatia

104 484

Luksemburg

10 583

Portugal

205 307 “

| 5) | punktis VI asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:






  „Belgia | 9 563 |
| --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 3 016 |
| Horvaatia | 6 966 |
| Luksemburg | 529 |
| Portugal | 13 687 “ |

5)

punktis VI asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:

„Belgia

9 563

Bulgaaria

3 016

Horvaatia

6 966

Luksemburg

529

Portugal

13 687 “

| 6) | punktis VII asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:






  „Belgia | 10 105 |
| --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 17 334 |
| Horvaatia | 6 966 |
| Luksemburg | 706 |
| Portugal | 13 687 “ |

6)

punktis VII asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Horvaatiat, Luksemburgi ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:

„Belgia

10 105

Bulgaaria

17 334

Horvaatia

6 966

Luksemburg

706

Portugal

13 687 “

| 7) | punktis VIII asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Taanit, Horvaatiat ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:






  „Belgia | 83 510 |
| --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 130 008 |
| Taani | 32 863 |
| Horvaatia | 52 242 |
| Portugal | 134 204 “ |

7)

punktis VIII asendatakse Belgiat, Bulgaariat, Taanit, Horvaatiat ja Portugali käsitlevad kanded järgmisega:

„Belgia

83 510

Bulgaaria

130 008

Taani

32 863

Horvaatia

52 242

Portugal

134 204 “

---

| 9.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 328/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 328/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1425,

8. oktoober 2020,

millega antakse liidu luba biotsiidipere „PeridoxRTU Product Family“ jaoks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. septembril 2017 esitas Contec Europe määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „PeridoxRTU Product Family“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 2, ja lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Belgia pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-HT057172-25. |
| --- | --- |

(1)

26. septembril 2017 esitas Contec Europe määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „PeridoxRTU Product Family“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 2, ja lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Belgia pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-HT057172-25.

| (2) | Biotsiidipere „PeridoxRTU Product Family“ sisaldab toimeainena peräädikhapet, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Biotsiidipere „PeridoxRTU Product Family“ sisaldab toimeainena peräädikhapet, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja.

| (3) | 27. augustil 2019 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“). |
| --- | --- |

(3)

27. augustil 2019 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“).

| (4) | 7. aprillil 2020 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse, (2) mis vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 3 sisaldas biotsiidipere „PeridoxRTU Product Family“ omaduste kokkuvõtte kavandit ning biotsiidipere lõplikku hindamisaruannet. |
| --- | --- |

(4)

7. aprillil 2020 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse, (2) mis vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 3 sisaldas biotsiidipere „PeridoxRTU Product Family“ omaduste kokkuvõtte kavandit ning biotsiidipere lõplikku hindamisaruannet.

| (5) | Arvamuses järeldatakse, et „PeridoxRTU Product Family“ vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis s sätestatud biotsiidipere määratlusele, et selle jaoks sai taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab tootepere kõnealuse määruse artikli 19 lõigetes 1 ja 6 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Arvamuses järeldatakse, et „PeridoxRTU Product Family“ vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis s sätestatud biotsiidipere määratlusele, et selle jaoks sai taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab tootepere kõnealuse määruse artikli 19 lõigetes 1 ja 6 sätestatud tingimustele.

| (6) | 27. aprillil 2020 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4. |
| --- | --- |

(6)

27. aprillil 2020 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4.

| (7) | Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda „PeridoxRTU Product Family“ jaoks liidu luba. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda „PeridoxRTU Product Family“ jaoks liidu luba.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale Contec Europe antakse liidu luba biotsiidipere „PeridoxRTU Product Family“ (loa number on EU-0023658-0000) turul kättesaadavaks tegemise ja kasutamise jaoks vastavalt lisas esitatud biotsiidipere omaduste kokkuvõttele.

Liidu luba kehtib alates 29. oktoobrist 2020 kuni 30. septembrini 2030.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Kemikaaliameti 5. märtsi 2020. aasta arvamus liidu loa andmise kohta biotsiidipere „PeridoxRTU Product Family“ jaoks (ECHA/BPC/247/2020), https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation.

2

---

LISA

Biotsiidipere omaduste kokkuvõte

PeridoxRTU Product Family

Tooteliik 2. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Loa number: EU-0023658-0000

R4BP registrinumber: EU-0023658-0000

I OSA

ESIMENE TEABETASAND

1.   HALDUSTEAVE

1.1.   Biotsiidipere nimi

| Nimetus | PeridoxRTU Product Family |
| --- | --- |

Nimetus

PeridoxRTU Product Family

1.2.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

1.3.   Loaomanik

| Loaomaniku nimi ja aadress | Nimi | Contec Europe |
| --- | --- | --- |
| Aadress | Zl Du Prat, Avenue Paul Duplaix, 56 000 Vannes, France |
| Loa number | EU-0023658-0000 |
| R4BP registrinumber | EU-0023658-0000 |
| Loa andmise kuupäev | 29. oktoober 2020 |
| Loa kehtivusaja lõppkuupäev | 30. september 2030 |

Loaomaniku nimi ja aadress

Nimi

Contec Europe

Aadress

Zl Du Prat, Avenue Paul Duplaix, 56 000 Vannes, France

Loa number

EU-0023658-0000

R4BP registrinumber

EU-0023658-0000

Loa andmise kuupäev

29. oktoober 2020

Loa kehtivusaja lõppkuupäev

30. september 2030

1.4.   Biotsiidide tootja(d)

| Tootja nimi | Enviro Tech Chemical Services, Inc. |
| --- | --- |
| Tootja aadress | 500 Winmoore Way, CA 95358 Modesto Ühendriigid |
| Tootmiskohtade asukoht | 500 Winmoore Way, CA 95358 Modesto Ühendriigid
  724 Phillips Rd 411, AR 72342 Helena Ühendriigid |

Tootja nimi

Enviro Tech Chemical Services, Inc.

Tootja aadress

500 Winmoore Way, CA 95358 Modesto Ühendriigid

Tootmiskohtade asukoht

500 Winmoore Way, CA 95358 Modesto Ühendriigid

724 Phillips Rd 411, AR 72342 Helena Ühendriigid

1.5.   Toimeaine(te) tootja(d)

| Toimeaine | Peräädikhape |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Evonik Peroxid GmbH |
| Tootja aadress | Industriestraße 1, 9721 Weißenstein Austria |
| Tootmiskohtade asukoht | Industriestraße 1, 9721 Weißenstein Austria |

Toimeaine

Peräädikhape

Tootja nimi

Evonik Peroxid GmbH

Tootja aadress

Industriestraße 1, 9721 Weißenstein Austria

Tootmiskohtade asukoht

Industriestraße 1, 9721 Weißenstein Austria

2.   BIOTSIIDIPERE KOOSTIS JA KASUTUSVORM

2.1.   Biotsiidipere koostise kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed andmed

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| Peräädikhape | | Toimeaine | 79–21-0 | 201–186-8 | 0,23 | 0,23 |
| Vesinikperoksiid | Vesinikperoksiid | Mitte-toimeaine | 7722-84–1 | 231–765-0 | 4,4 | 4,4 |
| Äädikhape | Äädikhape | Mitte-toimeaine | 64–19-7 | 200–580-7 | 5,0 | 5,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Peräädikhape

Toimeaine

79–21-0

201–186-8

0,23

0,23

Vesinikperoksiid

Vesinikperoksiid

Mitte-toimeaine

7722-84–1

231–765-0

4,4

4,4

Äädikhape

Äädikhape

Mitte-toimeaine

64–19-7

200–580-7

5,0

5,0

2.2.   Kasutusvormi liik (liigid)

| Kasutusvorm(id) | AL - Muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL - Muu vedelik

II OSA

TEINE TEABETASAND — TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕT(T)E(D)

Toote omaduste metakokkuvõte 1

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 identifikaator

| Identifikaator | Contec PeridoxRTU |
| --- | --- |

Identifikaator

Contec PeridoxRTU

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1–1 |
| --- | --- |

Number

1–1

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| Peräädikhape | | Toimeaine | 79–21-0 | 201–186-8 | 0,23 | 0,23 |
| Vesinikperoksiid | Vesinikperoksiid | Mitte-toimeaine | 7722-84–1 | 231–765-0 | 4,4 | 4,4 |
| Äädikhape | Äädikhape | Mitte-toimeaine | 64–19-7 | 200–580-7 | 5,0 | 5,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Peräädikhape

Toimeaine

79–21-0

201–186-8

0,23

0,23

Vesinikperoksiid

Vesinikperoksiid

Mitte-toimeaine

7722-84–1

231–765-0

4,4

4,4

Äädikhape

Äädikhape

Mitte-toimeaine

64–19-7

200–580-7

5,0

5,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL - Muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL - Muu vedelik

3.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 ohu- ja hoiatuslaused

| Ohulaused | Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.
  Võib söövitada metalle.
  Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Auru mitte sisse hingata.
  Pihustatud ainet mitte sisse hingata.
  Hoida üksnes originaalpakendis.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käsi.
  Vältida sattumist keskkonda.
  Kanda kaitsekindaid.
  Kanda kaitserõivastust.
  Kanda kaitseprille.
  Kanda kaitsemaski.
  ALLANEELAMISE KORRAL:Loputada suud.MITTE kutsuda esile oksendamist.
  NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL:Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad.Loputada nahka veega.
  SISSEHINGAMISE KORRAL:Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.
  SILMA SATTUMISE KORRAL:Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega.Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA.
  Nõuab eriravi (vt teavet käesoleval etiketil).
  Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.
  Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.
  Hoida lukustatult.
  Sisu kõrvaldada vastavalt kohalikele/piirkondlikele/riiklikele/rahvusvahelistele eeskirjadele (täpsustatakse)..
  Mahuti kõrvaldada vastavalt kohalikele/piirkondlikele/riiklikele/rahvusvahelistele eeskirjadele (täpsustatakse).. |

Ohulaused

Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.

Võib söövitada metalle.

Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime.

Hoiatuslaused

Auru mitte sisse hingata.

Pihustatud ainet mitte sisse hingata.

Hoida üksnes originaalpakendis.

Pärast käitlemist pesta hoolega käsi.

Vältida sattumist keskkonda.

Kanda kaitsekindaid.

Kanda kaitserõivastust.

Kanda kaitseprille.

Kanda kaitsemaski.

ALLANEELAMISE KORRAL:Loputada suud.MITTE kutsuda esile oksendamist.

NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL:Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad.Loputada nahka veega.

SISSEHINGAMISE KORRAL:Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.

SILMA SATTUMISE KORRAL:Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega.Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA.

Nõuab eriravi (vt teavet käesoleval etiketil).

Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.

Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.

Hoida lukustatult.

Sisu kõrvaldada vastavalt kohalikele/piirkondlikele/riiklikele/rahvusvahelistele eeskirjadele (täpsustatakse)..

Mahuti kõrvaldada vastavalt kohalikele/piirkondlikele/riiklikele/rahvusvahelistele eeskirjadele (täpsustatakse)..

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 1. Kasutus # 1 – Pealekandmine päästikpihusti abil sobivale puhta ruumi lapile ja lapi kasutamine vedeliku pinnale jaotamiseks

| Tooteliik | Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | - |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Kõik
  Teaduslik nimetus: Seened
  Tavanimetus: Seened
  Arengustaadium: Kõik
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Kõik
  Teaduslik nimetus: Bakterite spoorid
  Tavanimetus: Bakterite spoorid
  Arengustaadium: Bakterite spoorid |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Puhaste kõvade mittepoorsete pindade desinfitseerimine puhastes ruumides, mis ei ole seotud toidu või sööda aladega, pihustades sobivale puhta ruumi lapile ja jaotades vedeliku lapi abil pinnale. |
| Kasutusmeetod(id) | Pihustamine
  Pihustada sobivale puhta ruumi lapile ja jaotada vedelik lapi abil pinnale.
  Tuleks tagada biotsiidi ühtlane jaotumine. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | 50,0 mL/m2 - kasutusvalmis toode
  Jälgida, et pind oleks tootega ühtlaselt kaetud ja jätta toimima ettenähtud kontaktaja vältel.
  Bakterite puhul kontaktaeg - 2 minutit.
  Seente, pärmseente ja bakterite spooride puhul kontaktaeg - 3 minutit. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 900 ml kõrge tihedusega polüetüleenist (HDPE) pudel, mis tarnitakse polüpropüleenist keeratava korgiga, mis asendatakse polüpropüleenist päästikpihustiga. |

Tooteliik

Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

-

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Kõik

Teaduslik nimetus: Seened

Tavanimetus: Seened

Arengustaadium: Kõik

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Kõik

Teaduslik nimetus: Bakterite spoorid

Tavanimetus: Bakterite spoorid

Arengustaadium: Bakterite spoorid

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Puhaste kõvade mittepoorsete pindade desinfitseerimine puhastes ruumides, mis ei ole seotud toidu või sööda aladega, pihustades sobivale puhta ruumi lapile ja jaotades vedeliku lapi abil pinnale.

Kasutusmeetod(id)

Pihustamine

Pihustada sobivale puhta ruumi lapile ja jaotada vedelik lapi abil pinnale.

Tuleks tagada biotsiidi ühtlane jaotumine.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

50,0 mL/m2 - kasutusvalmis toode

Jälgida, et pind oleks tootega ühtlaselt kaetud ja jätta toimima ettenähtud kontaktaja vältel.

Bakterite puhul kontaktaeg - 2 minutit.

Seente, pärmseente ja bakterite spooride puhul kontaktaeg - 3 minutit.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

900 ml kõrge tihedusega polüetüleenist (HDPE) pudel, mis tarnitakse polüpropüleenist keeratava korgiga, mis asendatakse polüpropüleenist päästikpihustiga.

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kasutamiseks ainult nähtavalt puhastel pindadel. Enne desinfitseerimist on vaja puhastada. Enne pinna desinfitseerimist eemaldada füüsiliselt saasteained, kasutades selleks sobivat puhta ruumi lappi ja saastumise optimaalseks eemaldamiseks soovitatud pühkimistehnikat.

Pihustada otse sobivale puhta ruumi lapile. Lapi abil jaotada vedelik pinnale.

Veenduda, et pind oleks tootega ühtlaselt kaetud ning jätta bakterite, seente, pärmseente ja bakterite spooride hävitamiseks vajalikuks kontaktajaks toimima.

Mitte kasutada rohkem kui 50 ml/m2.

Jätta vajalikuks kontaktajaks toimima ja pühkida seejärel kuivaks.

Kasutamiseks toatemperatuuril (20 ± 2 °C).

Kasutada sobivaid puhta ruumi pühkimismaterjale toote koostoime minimeerimiseks.

Kasutatud lapid tuleb kõrvaldada suletud mahutisse.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Toote käitlemise ajal kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid ja kaitseprille (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos)

Kanda biotsiidi mitteläbilaskvat kaitseriietust (kaitseriietuse materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

Toote käitlemisel peab ventilatsioonikiirus olema vähemalt 20/h.

Toodet tohib kasutada ainult väikeste pindade desinfitseerimiseks.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Sissehingamisel: Viia kannatanu värske õhku kätte ja hoida soojas ning lamavas hingamiseks mugavas asendis. Hoida hingamisteed avatuna. Vabastada pitsitavad rõivad, näiteks krae, lips või vöö. Kui hingamine on raskendatud, võivad vastava koolituse läbinud isikud kannatanut hapniku manustamisel abistada. Pöörduda arsti poole. Panna teadvuseta inimene taastumisasendisse külili lamama ja veenduda, et hingamine on võimalik.

Nahale sattumisel: Oluline on aine viivitamatult nahalt eemaldada. Loputada kohe rohke veega. Jätkata loputamist vähemalt 15 minutit ja pöörduda arsti poole. Keemilisi põletusi peab ravima arst.

Silma sattumisel: Loputada kohe rohke veega. Mitte hõõruda silma. Eemaldada kontaktläätsed ja hoida silmalaud avatuna. Jätkata loputamist vähemalt 15 minutit ja pöörduda arsti poole.

Allaneelamisel: Loputada suu hoolikalt veega. Anda juua paar väikest klaasi vett või piima. Lõpetada kui kannatanu tunneb iiveldust, kuna oksendamine võib olla ohtlik. Mitte kunagi manustada teadvuseta inimesele midagi suu kaudu. Panna teadvuseta inimene taastumisasendisse külili lamama ja veenduda, et hingamine on võimalik. Hoida kannatanu jälgimise all. Kui sümptomid on rasked või püsivad, pöörduda arsti poole.

Näidustus igasuguse vältimatu meditsiiniabi ja erikohtlemise vajalikkuse kohta: Sümptomaatiline ravi.

Keskkonnakaitsemeetmed: Vältida sattumist pinnasesse, kraavidesse, kanalisatsiooni, veekogudesse ja/või põhjavette. Mahaloksumisel või heitel looduslikesse veekogudesse mõjuvad veeorganismidele surmavalt.

Isikukaitsemeetmed, kaitsevahendid ja toimimine hädaolukorras juhusliku keskkonda sattumise korral: Evakueerida piirkond.

Püsida mahaloksumise kohast vastutuult. Ventileerida lekke või mahaloksumise piirkond. Koristustöödes tohib osaleda ainult väljaõppinud ja sobivate kaitsevahenditega varustatud personal. Kasutada sobivat ohutusvarustust.

Tõkestamis- ja puhastamismeetodid ja -vahendid: Vältida kokkupuudet mahavoolanud materjaliga. Lekke puhastamisel kanda alati sobivaid kaitsevahendeid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendeid, kindaid ja kaitseriietust. Sõltuvalt lekke suurusest ja ventilatsiooni piisavusest võib olla vajalik iseseisev hingamisaparaat või respiraator ja absorbendid.

Väikesed lekked: Kanda õigeid kaitsevahendeid ja katta vedelik absorbeeriva materjaliga. Koguda ja isoleerida lekkinud materjal ja mustus polüetüleenkottidesse ja panna tünni, et seda saaks transportida heakskiidetud jäätmekäitluskohta. Ülejäänud mahavoolanud aine loputada veega, et lõhn väheneks, ja kõrvaldada loputusvesi olme- või tööstuslikku kanalisatsiooni, mitte looduslikesse veekogudesse.

Suured lekked: Nina- ja hingamisteede ärrituse korral lahkuda ruumist viivitamatult. Koristuspersonal peab olema saanud väljaõppe ja varustatud iseseisva hingamisaparaadiga või ametlikult tunnustatud või sertifitseeritud kogu nägu katva respiraatoriga, mis on varustatud orgaanilise auru kassetiga, kinnaste ja mitteläbilaskvate rõivastega, sealhulgas kummisaabaste või jalatsikaitsetega.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Antud biotsiidi, kui see kõrvaldatakse kasutamata ja saastumata kujul, tuleb käsitleda ohtliku jäätmena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivile 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3). Kõik jäätmekäitlusviisid peavad olema kooskõlas kõikide riiklike ja haldusseaduste ning ohtlikke jäätmeid reguleerivate kohalike regulatsioonidega.

Mitte valada kanalisatsiooni, maapinnale ega mistahes veekogudesse. Vältida sattumist keskkonda.

Kõrgel temperatuuril tuhastamine on aktsepteeritav praktika.

Mahutid on mitte-taastäidetavad. Mitte korduskasutada ega taastäita mahuteid. Koheselt pärast tühjendamist tuleb mahuteid veega kolm korda või surve all loputada. Seejärel saab neid pakkuda ringlussevõtuks või biotsiidide jaoks taastamiseks või läbitorgatult kõrvaldada sanitaarprügilas või muul viisil, mille on heaks kiitnud riiklikud ja kohalikud ametiasutused. Kasutatud mahutite loputamisel tekkinud jäätmevedelik tuleb saata heakskiidetud jäätmekäitluskohta.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Hoida jahedas, hästi ventileeritavas kohas.

Hoida toodet originaalpakendis tihedalt suletuna.

Mahutit tuleb hoida ja transportida püstises asendis, et vältida sisu mahaloksumist.

Hoida otsese päikesevalguse eest.

Mitte külmutada.

Säilitada temperatuuril alla 30 °C.

Kõlblikkusaeg on 12 kuud (avamata).

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 2. Kasutus # 2 – Pealekandmine valades mahutisse ja seejärel sobiva puhta ruumi mopi/lapi kasutamine vedeliku pinnale kandmiseks

| Tooteliik | Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | - |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Kõik
  Teaduslik nimetus: Seened
  Tavanimetus: Seened
  Arengustaadium: Kõik
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Kõik
  Teaduslik nimetus: Bakterite spoorid
  Tavanimetus: Bakterite spoorid
  Arengustaadium: Bakterite spoorid |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Puhaste kõvade mittepoorsete pindade desinfitseerimine puhastes ruumides, mis ei ole seotud toidu või sööda aladega, valades mahutisse ja seejärel kandes sobiva puhta ruumi mopi/lapi abil pinnale. |
| Kasutusmeetod(id) | Valamine
  Valada mahutisse ja seejärel kanda pinnale sobiva puhta ruumi mopi/lapi abil. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | 50,0 mL/m2 - kasutusvalmis toode
  Jälgida, et pind oleks tootega ühtlaselt kaetud ja jätta toimima ettenähtud kontaktaja vältel.
  Bakterite puhul kontaktaeg - 2 minutit.
  Seente, pärmseente ja bakterite spooride puhul kontaktaeg - 3 minutit. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 3 750 ml HDPE pudel polüpropüleenist keeratava korgiga
  900 ml HDPE pudel, tarnitakse polüpropüleenist keeratava korgiga, mis asendatakse polüpropüleenist lükatava/tõmmatava korgiga. |

Tooteliik

Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

-

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Kõik

Teaduslik nimetus: Seened

Tavanimetus: Seened

Arengustaadium: Kõik

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Kõik

Teaduslik nimetus: Bakterite spoorid

Tavanimetus: Bakterite spoorid

Arengustaadium: Bakterite spoorid

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Puhaste kõvade mittepoorsete pindade desinfitseerimine puhastes ruumides, mis ei ole seotud toidu või sööda aladega, valades mahutisse ja seejärel kandes sobiva puhta ruumi mopi/lapi abil pinnale.

Kasutusmeetod(id)

Valamine

Valada mahutisse ja seejärel kanda pinnale sobiva puhta ruumi mopi/lapi abil.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

50,0 mL/m2 - kasutusvalmis toode

Jälgida, et pind oleks tootega ühtlaselt kaetud ja jätta toimima ettenähtud kontaktaja vältel.

Bakterite puhul kontaktaeg - 2 minutit.

Seente, pärmseente ja bakterite spooride puhul kontaktaeg - 3 minutit.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

3 750 ml HDPE pudel polüpropüleenist keeratava korgiga

900 ml HDPE pudel, tarnitakse polüpropüleenist keeratava korgiga, mis asendatakse polüpropüleenist lükatava/tõmmatava korgiga.

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kasutamiseks ainult nähtavalt puhastel pindadel. Enne desinfitseerimist on vaja puhastada. Enne pinna desinfitseerimist eemaldada füüsiliselt saasteained, kasutades selleks sobivat puhta ruumi moppi/lappi ja saastumise optimaalseks eemaldamiseks soovitatud pühkimistehnikat.

Valada toode mahutisse ja seejärel kanda mopiga pinnale.

Veenduda, et pind oleks tootega ühtlaselt kaetud ja jätta bakterite, seente, pärmseente ja bakterite spooride hävitamiseks vajalikuks kontaktajaks toimima. Mitte kasutada rohkem kui 50 ml/m2.

Jätta vajalikuks kontaktajaks toimima ja pühkida seejärel kuivaks. Kasutamiseks toatemperatuuril (20 ± 2 °C).

Kasutada sobivaid puhta ruumi lapi ja mopi materjale toote koostoime minimeerimiseks.

Kasutatud lapid tuleb kõrvaldada suletud mahutisse.

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Toote käitlemise ajal kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid ja kaitseprille (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos)

Kanda biotsiidi mitteläbilaskvat kaitseriietust (kaitseriietuse materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

Õhus olevate jääkide eemaldamiseks on toote pealekandmise ajal kohustuslikud tehnilised või rakenduslikud ohjamisvahendid (nt ruumi ventilatsioon või kohtväljatõmbe-ventilatsioon (LEV)). Minimaalne ventilatsioonikiirus 100 õhuvahetust tunnis on kohustuslik.

Enne, kui töötajatel lubatakse pärast pinna desinfitseerimist siseneda töödeldud aladele, on õhus olevate jääkide eemaldamiseks kohustuslikud tehnilised või rakenduslikud ohjamisvahendid (nt ventilatsioon või LEV). Vajadusel tuleb kehtestada piisava kestusega ooteaeg, et võimaldada aega õhus olevate jääkide eemaldamiseks.

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Sissehingamisel: Viia kannatanu värske õhku kätte ja hoida soojas ning lamavas hingamiseks mugavas asendis. Hoida hingamisteed avatuna. Vabastada pitsitavad rõivad, näiteks krae, lips või vöö. Kui hingamine on raskendatud, võivad vastava koolituse läbinud isikud kannatanut hapniku manustamisel abistada. Pöörduda arsti poole. Panna teadvuseta inimene taastumisasendisse külili lamama ja veenduda, et hingamine on võimalik.

Nahale sattumisel: Oluline on aine viivitamatult nahalt eemaldada. Loputada kohe rohke veega. Jätkata loputamist vähemalt 15 minutit ja pöörduda arsti poole. Keemilisi põletusi peab ravima arst.

Silma sattumisel: Loputada kohe rohke veega. Mitte hõõruda silma. Eemaldada kontaktläätsed ja hoida silmalaud avatuna. Jätkata loputamist vähemalt 15 minutit ja pöörduda arsti poole.

Allaneelamisel: Loputada suu hoolikalt veega. Anda juua paar väikest klaasi vett või piima. Lõpetada kui kannatanu tunneb iiveldust, kuna oksendamine võib olla ohtlik. Mitte kunagi manustada teadvuseta inimesele midagi suu kaudu. Panna teadvuseta inimene taastumisasendisse külili lamama ja veenduda, et hingamine on võimalik. Hoida kannatanu jälgimise all. Kui sümptomid on rasked või püsivad, pöörduda arsti poole.

Näidustus igasuguse vältimatu meditsiiniabi ja erikohtlemise vajalikkuse kohta: Sümptomaatiline ravi.

Keskkonnakaitsemeetmed: Vältida sattumist pinnasesse, kraavidesse, kanalisatsiooni, veekogudesse ja/või põhjavette. Mahaloksumisel või heitel looduslikesse veekogudesse mõjuvad veeorganismidele surmavalt.

Isikukaitsemeetmed, kaitsevahendid ja toimimine hädaolukorras juhusliku keskkonda sattumise korral: Evakueerida piirkond.

Püsida mahaloksumise kohast vastutuult. Ventileerida lekke või mahaloksumise piirkond. Koristustöödes tohib osaleda ainult väljaõppinud ja sobivate kaitsevahenditega varustatud personal. Kasutada sobivat ohutusvarustust.

Tõkestamis- ja puhastamismeetodid ja -vahendid: Vältida kokkupuudet mahavoolanud materjaliga. Lekke puhastamisel kanda alati sobivaid kaitsevahendeid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendeid, kindaid ja kaitseriietust. Sõltuvalt lekke suurusest ja ventilatsiooni piisavusest võib olla vajalik iseseisev hingamisaparaat või respiraator ja absorbendid.

Väikesed lekked: Kanda õigeid kaitsevahendeid ja katta vedelik absorbeeriva materjaliga. Koguda ja isoleerida lekkinud materjal ja mustus polüetüleenkottidesse ja panna tünni, et seda saaks transportida heakskiidetud jäätmekäitluskohta. Ülejäänud mahavoolanud aine loputada veega, et lõhn väheneks, ja kõrvaldada loputusvesi olme- või tööstuslikku kanalisatsiooni, mitte looduslikesse veekogudesse.

Suured lekked: Nina- ja hingamisteede ärrituse korral lahkuda ruumist viivitamatult. Koristuspersonal peab olema saanud väljaõppe ja varustatud iseseisva hingamisaparaadiga või ametlikult tunnustatud või sertifitseeritud kogu nägu katva respiraatoriga, mis on varustatud orgaanilise auru kassetiga, kinnaste ja mitteläbilaskvate rõivastega, sealhulgas kummisaabaste või jalatsikaitsetega.

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Antud biotsiidi, kui see kõrvaldatakse kasutamata ja saastumata kujul, tuleb käsitleda ohtliku jäätmena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivile 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3). Kõik jäätmekäitlusviisid peavad olema kooskõlas kõikide riiklike ja haldusseaduste ning ohtlikke jäätmeid reguleerivate kohalike regulatsioonidega.

Mitte valada kanalisatsiooni, maapinnale ega mistahes veekogudesse. Vältida sattumist keskkonda.

Kõrgel temperatuuril tuhastamine on aktsepteeritav praktika.

Mahutid on mitte-taastäidetavad. Mitte korduskasutada ega taastäita mahuteid. Koheselt pärast tühjendamist tuleb mahuteid veega kolm korda või surve all loputada. Seejärel saab neid pakkuda ringlussevõtuks või biotsiidide jaoks taastamiseks või läbitorgatult kõrvaldada sanitaarprügilas või muul viisil, mille on heaks kiitnud riiklikud ja kohalikud ametiasutused. Kasutatud mahutite loputamisel tekkinud jäätmevedelik tuleb saata heakskiidetud jäätmekäitluskohta.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Hoida jahedas, hästi ventileeritavas kohas.

Hoida toodet originaalpakendis tihedalt suletuna.

Mahutit tuleb hoida ja transportida püstises asendis, et vältida sisu mahaloksumist.

Hoida otsese päikesevalguse eest.

Mitte külmutada.

Säilitada temperatuuril alla 30 °C.

Kõlblikkusaeg on 12 kuud (avamata).

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE %S (1)
  ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Vt kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Vt kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

Vt: vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Vt: vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Vt: vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

6.   Muu teave

7.   Kolmas teabetasand: üksiktooted toote omaduste metakokkuvõttes 1

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Contec Sterile PeridoxRTU | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0023658-0001 1–1 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Peräädikhape | | Toimeaine | 79–21-0 | 201–186-8 | 0,23 |
| Vesinikperoksiid | Vesinikperoksiid | Mitte-toimeaine | 7722-84–1 | 231–765-0 | 4,4 |
| Äädikhape | Äädikhape | Mitte-toimeaine | 64–19-7 | 200–580-7 | 5,0 |

Kaubanduslik nimetus

Contec Sterile PeridoxRTU

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0023658-0001 1–1

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Peräädikhape

Toimeaine

79–21-0

201–186-8

0,23

Vesinikperoksiid

Vesinikperoksiid

Mitte-toimeaine

7722-84–1

231–765-0

4,4

Äädikhape

Äädikhape

Mitte-toimeaine

64–19-7

200–580-7

5,0

7.2.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Contec PeridoxRTU | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0023658-0002 1–1 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Peräädikhape | | Toimeaine | 79–21-0 | 201–186-8 | 0,23 |
| Vesinikperoksiid | Vesinikperoksiid | Mitte-toimeaine | 7722-84–1 | 231–765-0 | 4,4 |
| Äädikhape | Äädikhape | Mitte-toimeaine | 64–19-7 | 200–580-7 | 5,0 |

Kaubanduslik nimetus

Contec PeridoxRTU

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0023658-0002 1–1

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Peräädikhape

Toimeaine

79–21-0

201–186-8

0,23

Vesinikperoksiid

Vesinikperoksiid

Mitte-toimeaine

7722-84–1

231–765-0

4,4

Äädikhape

Äädikhape

Mitte-toimeaine

64–19-7

200–580-7

5,0

---

(1)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 1 iga lubatud kasutuse puhul.

---

OTSUSED

| 9.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 328/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 328/19

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1426

7. oktoober 2020,

mis käsitleb raadiospektri sagedusala 5 875 – 5 935 MHz ühtlustatud kasutamist ohutusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide (ITS) rakenduste jaoks ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/671/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 6773 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Intelligentsed transpordisüsteemid (ITS) hõlmavad maantee ja linnade raudteevõrkude intelligentseid transpordisüsteeme, Maanteetranspordi ITS omakorda sisaldab koostöösüsteeme, mis põhinevad sõiduki (sh autod, veokid, jalgrattad, mootorrattad, trammid, ehitusmasinad, põllumajandusmasinad, aga ka jalakäijate ja jalgratturite seadmed) ja tema keskkonna (st muud sõidukid, taristu, jms) vahel reaalajas toimuval sidel. Teateavatel juhtudel võib selliseid maanteetranspordi ITS seadmeid kasutada ka väljaspool teid (nt tööstusobjektidel, põllumajandusmaal või ehitusplatsidel). Linnade raudteevõrkude ITS koosneb ühistranspordisüsteemidest, mida juhib alaliselt vähemalt üks juhtimis- ja haldussüsteem, mis on ette nähtud kohalike linna ja linnalähiste reisijateveoteenuste osutamiseks üldisest maantee- ja jalakäijate liiklusest eraldi. Intelligentsed transpordisüsteemid võivad aidata oluliselt parandada transpordisüsteemi tõhusust, liiklusohutust ja reisimismugavust. |
| --- | --- |

(1)

Intelligentsed transpordisüsteemid (ITS) hõlmavad maantee ja linnade raudteevõrkude intelligentseid transpordisüsteeme, Maanteetranspordi ITS omakorda sisaldab koostöösüsteeme, mis põhinevad sõiduki (sh autod, veokid, jalgrattad, mootorrattad, trammid, ehitusmasinad, põllumajandusmasinad, aga ka jalakäijate ja jalgratturite seadmed) ja tema keskkonna (st muud sõidukid, taristu, jms) vahel reaalajas toimuval sidel. Teateavatel juhtudel võib selliseid maanteetranspordi ITS seadmeid kasutada ka väljaspool teid (nt tööstusobjektidel, põllumajandusmaal või ehitusplatsidel). Linnade raudteevõrkude ITS koosneb ühistranspordisüsteemidest, mida juhib alaliselt vähemalt üks juhtimis- ja haldussüsteem, mis on ette nähtud kohalike linna ja linnalähiste reisijateveoteenuste osutamiseks üldisest maantee- ja jalakäijate liiklusest eraldi. Intelligentsed transpordisüsteemid võivad aidata oluliselt parandada transpordisüsteemi tõhusust, liiklusohutust ja reisimismugavust.

| (2) | Komisjoni otsusega 2008/671/EÜ (2) ühtlustati raadiospektri sagedusala 5 875 – 5 905 MHz (ehk 5,9 GHz) kasutamine intelligentsete transpordisüsteemide ohutusega seotud rakenduste jaoks. Otsuses tõdeti, et intelligentsed transpordisüsteemid on kesksel kohal terviklikus lähenemisviisis maanteeliikluse ohutuse tagamisele, nendega lisatakse transporditaristule ja sõidukitele info- ja sidetehnoloogia, et vältida ohtlikke liiklusolukordi ja vähendada liiklusõnnetuste arvu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2008/671/EÜ (2) ühtlustati raadiospektri sagedusala 5 875 – 5 905 MHz (ehk 5,9 GHz) kasutamine intelligentsete transpordisüsteemide ohutusega seotud rakenduste jaoks. Otsuses tõdeti, et intelligentsed transpordisüsteemid on kesksel kohal terviklikus lähenemisviisis maanteeliikluse ohutuse tagamisele, nendega lisatakse transporditaristule ja sõidukitele info- ja sidetehnoloogia, et vältida ohtlikke liiklusolukordi ja vähendada liiklusõnnetuste arvu.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/40/EL (3) loodi raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/40/EL (3) loodi raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega.

| (4) | Pärast rea meetmete vastuvõtmist Euroopa gigabitiühiskonna jaoks (4) (sh 5G tegevuskava) (5) rõhutas komisjon 14. septembril 2016, kui oluline on seos 5G Euroopas arendamise ja kasutuselevõtu ning peamiste rakendusvaldkondade, eeskätt aruka liikuvuse (ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse) vahel. |
| --- | --- |

(4)

Pärast rea meetmete vastuvõtmist Euroopa gigabitiühiskonna jaoks (4) (sh 5G tegevuskava) (5) rõhutas komisjon 14. septembril 2016, kui oluline on seos 5G Euroopas arendamise ja kasutuselevõtu ning peamiste rakendusvaldkondade, eeskätt aruka liikuvuse (ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse) vahel.

| (5) | 30. novembril 2016 avaldas komisjon teatise „Koostoimelisi intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev Euroopa strateegia“ (6). Spektri kohta tehti strateegias ettepanek jätta Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi (ETSI) traadita lähitoimesidele (ITS-G5) eraldatud sagedused ka edaspidi ohutusega seotud ITS teenuste jaoks ning toetada meetmeid, mis kaitsevad 5,9 GHz sagedusala kahjulike raadiohäirete eest. Samuti tehti strateegias ettepanek, et koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu algatustes tuleks rakendada asjakohaseid kooseksisteerimiseks vajalikke häirevähendamismeetmeid kooskõlas ETSI standardite ja menetlustega. |
| --- | --- |

(5)

30. novembril 2016 avaldas komisjon teatise „Koostoimelisi intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev Euroopa strateegia“ (6). Spektri kohta tehti strateegias ettepanek jätta Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi (ETSI) traadita lähitoimesidele (ITS-G5) eraldatud sagedused ka edaspidi ohutusega seotud ITS teenuste jaoks ning toetada meetmeid, mis kaitsevad 5,9 GHz sagedusala kahjulike raadiohäirete eest. Samuti tehti strateegias ettepanek, et koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu algatustes tuleks rakendada asjakohaseid kooseksisteerimiseks vajalikke häirevähendamismeetmeid kooskõlas ETSI standardite ja menetlustega.

| (6) | 17. mail 2018 võttis komisjon vastu kolmanda liikuvuspaketi, (7) milles integreeriti liiklusohutuse strateegia Euroopa säästva liikuvuse laiemasse ökosüsteemi, keskendudes sealjuures ohutule, ühendatud ja keskkonnahoidlikule liikuvusele. Selle paketi käsituse kohaselt peaksid isejuhtivad sõidukid ja täiustatud ühenduvussüsteemid muutma sõidukid ohutumaks ja lihtsamini jagatavaks ning võimaldama suuremale hulgale kasutajatele juurdepääsu liikuvusteenustele. |
| --- | --- |

(6)

17. mail 2018 võttis komisjon vastu kolmanda liikuvuspaketi, (7) milles integreeriti liiklusohutuse strateegia Euroopa säästva liikuvuse laiemasse ökosüsteemi, keskendudes sealjuures ohutule, ühendatud ja keskkonnahoidlikule liikuvusele. Selle paketi käsituse kohaselt peaksid isejuhtivad sõidukid ja täiustatud ühenduvussüsteemid muutma sõidukid ohutumaks ja lihtsamini jagatavaks ning võimaldama suuremale hulgale kasutajatele juurdepääsu liikuvusteenustele.

| (7) | Liikmesriigid ja tööstusharu on liiklusohutuse areneva poliitilise ja õigusraamistiku alusel viinud ellu mitmeid 5,9 GHz sagedusala kasutamisega seotud algatusi, et arendada ja juurutada liiklusohutuse rakendusi. Sellised algatused on näiteks autodevahelise side konsortsium (Car-2-Car Communications Consortium), (8) platvorm „C-Roads“, (9) 5G Autotööstuse Assotsiatsiooni (5GAA) loomine (10) ning 3. põlvkonna partnerlusprojekti (3GPP) (11) ja standardiorganisatsioonide, nt ETSI intensiivsem tegevus. Tööstusharu töö tulemusena on välja töötatud sõidukite ja nende keskkonna lähitoimeside kaks konkureerivat tehnoloogiat: ITS-G5 ning sõidukite universaalside LTE-tehnoloogia (LTE-V2X). |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid ja tööstusharu on liiklusohutuse areneva poliitilise ja õigusraamistiku alusel viinud ellu mitmeid 5,9 GHz sagedusala kasutamisega seotud algatusi, et arendada ja juurutada liiklusohutuse rakendusi. Sellised algatused on näiteks autodevahelise side konsortsium (Car-2-Car Communications Consortium), (8) platvorm „C-Roads“, (9) 5G Autotööstuse Assotsiatsiooni (5GAA) loomine (10) ning 3. põlvkonna partnerlusprojekti (3GPP) (11) ja standardiorganisatsioonide, nt ETSI intensiivsem tegevus. Tööstusharu töö tulemusena on välja töötatud sõidukite ja nende keskkonna lähitoimeside kaks konkureerivat tehnoloogiat: ITS-G5 ning sõidukite universaalside LTE-tehnoloogia (LTE-V2X).

| (8) | Linnade raudteevõrkude kogukond leiab, et teabevahetusel põhineva rongide kontrollisüsteemi (CBTC) kasutamiseks linnade raudteevõrgus on vaja ühtlustatud spektrist (12) vähemalt 20 MHz laiust riba. Sellises süsteemid võimaldavad linnade raudteevõrkude tööd ohutult ja tõhusalt hallata, eeskätt saab tänu neile lühendada järjestikuste rongide vahele jäävat aega ning seega suurendada ühistransporditaristu läbilaskevõimet. Kohalike lubade alusel kasutatakse liidus mitmel metrooliinil juba praegu sagedusalasse 5 905 – 5 935 MHz ja väljapoole seda jäävaid sagedusvahemikke Seepärast on oluline ühtlustada kogu liidus selliseks otstarbeks mõeldud spektri kasutamine, et tagada ka linnade raudteevõrkude ühtne turg ja aidata saavutada Euroopa keskkonnaeesmärgid. |
| --- | --- |

(8)

Linnade raudteevõrkude kogukond leiab, et teabevahetusel põhineva rongide kontrollisüsteemi (CBTC) kasutamiseks linnade raudteevõrgus on vaja ühtlustatud spektrist (12) vähemalt 20 MHz laiust riba. Sellises süsteemid võimaldavad linnade raudteevõrkude tööd ohutult ja tõhusalt hallata, eeskätt saab tänu neile lühendada järjestikuste rongide vahele jäävat aega ning seega suurendada ühistransporditaristu läbilaskevõimet. Kohalike lubade alusel kasutatakse liidus mitmel metrooliinil juba praegu sagedusalasse 5 905 – 5 935 MHz ja väljapoole seda jäävaid sagedusvahemikke Seepärast on oluline ühtlustada kogu liidus selliseks otstarbeks mõeldud spektri kasutamine, et tagada ka linnade raudteevõrkude ühtne turg ja aidata saavutada Euroopa keskkonnaeesmärgid.

| (9) | Komisjon andis vastavalt 18. oktoobri 2017. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesande uurida võimalust nihutada liidu tasandil ühtlustatud ohutusalase ITS sagedusriba (5 875 – 5 905 MHz) ülemist serva 20 MHz võrra 5 925 MHz-ni ja lubada seda sagedusriba kasutada ka muude transpordiliikide jaoks peale maanteetranspordi (näiteks CBTC-d kasutavad linnade raudteevõrgud). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon andis vastavalt 18. oktoobri 2017. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesande uurida võimalust nihutada liidu tasandil ühtlustatud ohutusalase ITS sagedusriba (5 875 – 5 905 MHz) ülemist serva 20 MHz võrra 5 925 MHz-ni ja lubada seda sagedusriba kasutada ka muude transpordiliikide jaoks peale maanteetranspordi (näiteks CBTC-d kasutavad linnade raudteevõrgud).

| (10) | Vastuseks saadud ülesandele avaldas CEPT 11. märtsil 2019 aruande (CEPTi aruanne nr 71, ITS 5,9 GHz sagedusalal), milles vaadati läbi 5,9 GHz sagedusala tehnilised tingimused ja sagedusala laiendamise võimalus. Aruandes esitati muu hulgas ettepanek laiendada ITSi määratlust, ühtlustada sagedusala 5 875 – 5 925 MHz kasutamine ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks ning ühtlustada sagedusala 5 925 – 5 935 MHz linnade raudteevõrkude ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks, eeldusel et riigi tasandil toimub kooskõlastamine paikse side teenistusega ja/või tehakse uuringud, et määrata kindlaks ühiskasutuse tingimused. Samuti tehti aruandes ettepanek eelistada allapoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel maanteetranspordi ja ülespoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel linnade raudteevõrkude ITS rakendusi. Maanteetranspordi ITS rakenduste kasutatavas sagedusvahemikus 5 915 – 5 925 MHz tehakse ettepanek piirduda taristult sõidukile (I2 V) sidega kuni maanteetranspordi ITS rakendused suudavad kaitsta linnade raudteevõrkude ITS rakendusi. Ettepaneku kohaselt peaksid linnade raudteevõrkude ITS rakendused kasutama sagedusvahemikku 5 915 – 5 935 MHz ühiskasutuse põhimõttel ning võttes arvesse riigis valitsevaid asjaolusid ja sidusrühmade nõudlust linnade raudteevõrkude ITSi järele. Linnade raudteevõrkude ITS (5 915 – 5 935 MHz), maanteetranspordi ITS taristu (5 915 – 5 925 MHz) ja paikse side teenistuse (kõrgemal kui 5 925 MHz) individuaalsed load peaksid võimaldama riiklikku kooskõlastamist, kui vajalik. |
| --- | --- |

(10)

Vastuseks saadud ülesandele avaldas CEPT 11. märtsil 2019 aruande (CEPTi aruanne nr 71, ITS 5,9 GHz sagedusalal), milles vaadati läbi 5,9 GHz sagedusala tehnilised tingimused ja sagedusala laiendamise võimalus. Aruandes esitati muu hulgas ettepanek laiendada ITSi määratlust, ühtlustada sagedusala 5 875 – 5 925 MHz kasutamine ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks ning ühtlustada sagedusala 5 925 – 5 935 MHz linnade raudteevõrkude ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks, eeldusel et riigi tasandil toimub kooskõlastamine paikse side teenistusega ja/või tehakse uuringud, et määrata kindlaks ühiskasutuse tingimused. Samuti tehti aruandes ettepanek eelistada allapoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel maanteetranspordi ja ülespoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel linnade raudteevõrkude ITS rakendusi. Maanteetranspordi ITS rakenduste kasutatavas sagedusvahemikus 5 915 – 5 925 MHz tehakse ettepanek piirduda taristult sõidukile (I2 V) sidega kuni maanteetranspordi ITS rakendused suudavad kaitsta linnade raudteevõrkude ITS rakendusi. Ettepaneku kohaselt peaksid linnade raudteevõrkude ITS rakendused kasutama sagedusvahemikku 5 915 – 5 935 MHz ühiskasutuse põhimõttel ning võttes arvesse riigis valitsevaid asjaolusid ja sidusrühmade nõudlust linnade raudteevõrkude ITSi järele. Linnade raudteevõrkude ITS (5 915 – 5 935 MHz), maanteetranspordi ITS taristu (5 915 – 5 925 MHz) ja paikse side teenistuse (kõrgemal kui 5 925 MHz) individuaalsed load peaksid võimaldama riiklikku kooskõlastamist, kui vajalik.

| (11) | Kui liikmesriigid teevad sagedusvahemiku 5 915 – 5 935 MHz linnade raudteevõrkude ITSi jaoks kättesaadavaks nii pea kui reaalselt võimalik pärast seda, kui see sagedusvahemik on määratud vastavalt käesolevale otsusele, peaksid nad võtma nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid linnade raudteevõrkude süsteeme, mis kasutavad seda sagedusala (või mõnda selle osa) teistsugustel tehnilistel tingimustel, et jätta olemasolevate rongi- ja võrguseadmete ühtlustatud tehniliste tingimustega kohandamiseks piisavalt aega. |
| --- | --- |

(11)

Kui liikmesriigid teevad sagedusvahemiku 5 915 – 5 935 MHz linnade raudteevõrkude ITSi jaoks kättesaadavaks nii pea kui reaalselt võimalik pärast seda, kui see sagedusvahemik on määratud vastavalt käesolevale otsusele, peaksid nad võtma nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid linnade raudteevõrkude süsteeme, mis kasutavad seda sagedusala (või mõnda selle osa) teistsugustel tehnilistel tingimustel, et jätta olemasolevate rongi- ja võrguseadmete ühtlustatud tehniliste tingimustega kohandamiseks piisavalt aega.

| (12) | CEPTi ja ETSI koostööna tehtud töö tulemused moodustavad käesoleva otsuse tehnilise aluse. |
| --- | --- |

(12)

CEPTi ja ETSI koostööna tehtud töö tulemused moodustavad käesoleva otsuse tehnilise aluse.

| (13) | Liidu poliitika toetab nii ITSi kui ka raadio-kohtvõrke (RLAN). CEPT tegeleb 5 935 MHz kõrgematel sagedustel töötava RLANi tehniliste tingimuste kindlaksmääramisega, et leida lahendus linnade raudteevõrkude ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks allpool 5 935 MHz ja maanteetranspordi ohutusega seotud ITS jaoks allpool 5 925 MHz (nt ribavälise kiirguse piirnormid ja blokeerimine). |
| --- | --- |

(13)

Liidu poliitika toetab nii ITSi kui ka raadio-kohtvõrke (RLAN). CEPT tegeleb 5 935 MHz kõrgematel sagedustel töötava RLANi tehniliste tingimuste kindlaksmääramisega, et leida lahendus linnade raudteevõrkude ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks allpool 5 935 MHz ja maanteetranspordi ohutusega seotud ITS jaoks allpool 5 925 MHz (nt ribavälise kiirguse piirnormid ja blokeerimine).

| (14) | ETSI tegeleb standardlahenduste väljatöötamisega, et tagada sama kanali jagamise mehhanismid ja eesõigusreeglite rakendamine maanteetranspordi ITSi ja linnade raudteevõrgu ITSi rakenduste vahel. |
| --- | --- |

(14)

ETSI tegeleb standardlahenduste väljatöötamisega, et tagada sama kanali jagamise mehhanismid ja eesõigusreeglite rakendamine maanteetranspordi ITSi ja linnade raudteevõrgu ITSi rakenduste vahel.

| (15) | ETSIs on praegu töös kaks tehnilist aruannet, milles käsitletakse ITS G5 ja LTE-V2X ühisel kanalil ja külgnevatel kanalitel kooseksisteerimise meetodite määratlemist ja hindamist. Asjaomased standardid võivad saada kättesaadavaks kõige varem 2021. aasta keskel, kuid sellega võib aega minna ka kuni 2022. aasta keskpaigani. |
| --- | --- |

(15)

ETSIs on praegu töös kaks tehnilist aruannet, milles käsitletakse ITS G5 ja LTE-V2X ühisel kanalil ja külgnevatel kanalitel kooseksisteerimise meetodite määratlemist ja hindamist. Asjaomased standardid võivad saada kättesaadavaks kõige varem 2021. aasta keskel, kuid sellega võib aega minna ka kuni 2022. aasta keskpaigani.

| (16) | Võttes arvesse ETSIs toimuvat, võib juhtuda, et käesolev otsus tuleb edaspidi läbi vaadata. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse ETSIs toimuvat, võib juhtuda, et käesolev otsus tuleb edaspidi läbi vaadata.

| (17) | Käesolev otsus peaks lähtuma otsuses 2008/671/EÜ sätestatud õigusnormidest ja neid edasi arendama. Õigusselguse huvides tuleks otsus 2008/671/EÜ kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus peaks lähtuma otsuses 2008/671/EÜ sätestatud õigusnormidest ja neid edasi arendama. Õigusselguse huvides tuleks otsus 2008/671/EÜ kehtetuks tunnistada.

| (18) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsusega nr 676/2002/EÜ loodud raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsusega nr 676/2002/EÜ loodud raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada tehnilised tingimused sagedusala 5 875 – 5 935 MHz kättesaadavuseks ja tõhusaks kasutamiseks intelligentsete transpordisüsteemide ohutusalastes rakendustes.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „intelligentsed transpordisüsteemid“ ehk „ITS“ – mitmesugused info- ja sidetehnoloogial, sealhulgas töötlemine, reguleerimine, asukoha määramine, side ja elektroonika, põhinevad süsteemid ja teenused, mida kasutatakse maanteetranspordisüsteemi või linnade raudteevõrkude süsteemi või nende mõlema jaoks; |
| --- | --- |

1)

„intelligentsed transpordisüsteemid“ ehk „ITS“ – mitmesugused info- ja sidetehnoloogial, sealhulgas töötlemine, reguleerimine, asukoha määramine, side ja elektroonika, põhinevad süsteemid ja teenused, mida kasutatakse maanteetranspordisüsteemi või linnade raudteevõrkude süsteemi või nende mõlema jaoks;

| 2) | „maanteetranspordi intelligentsed transpordisüsteemid“ ehk „maanteetranspordi ITS“ – intelligentsed transpordisüsteemid, mida rakendatakse mistahes maanteedel toimuva transpordi suhtes (k.a juhul, kui sõidetakse väljaspool teid) ja mis võimaldavad ohutusalast sidet sõidukite vahel (V2 V) või taristu ja sõiduki (I2 V) vahel. ITS mida kasutatakse rööbastranspordis, mis ei ole maantee- või jalakäijate liiklusest eraldatud (nt trammiliiklus või kergraudteeliiklus), loetakse samuti maanteetranspordi ITSi osaks; |
| --- | --- |

2)

„maanteetranspordi intelligentsed transpordisüsteemid“ ehk „maanteetranspordi ITS“ – intelligentsed transpordisüsteemid, mida rakendatakse mistahes maanteedel toimuva transpordi suhtes (k.a juhul, kui sõidetakse väljaspool teid) ja mis võimaldavad ohutusalast sidet sõidukite vahel (V2 V) või taristu ja sõiduki (I2 V) vahel. ITS mida kasutatakse rööbastranspordis, mis ei ole maantee- või jalakäijate liiklusest eraldatud (nt trammiliiklus või kergraudteeliiklus), loetakse samuti maanteetranspordi ITSi osaks;

| 3) | „linnade raudteevõrkude intelligentsed transpordisüsteemid“ ehk „linnade raudteevõrkude ITS“ – intelligentsed transpordisüsteemid, mida kasutatakse raudteevõrgu linna- või linnalähiliinidel, mida juhib alaliselt vähemalt üks juhtimis- ja haldussüsteem ja mis on maanteeliiklusest ja jalakäijate liiklusest eraldatud; |
| --- | --- |

3)

„linnade raudteevõrkude intelligentsed transpordisüsteemid“ ehk „linnade raudteevõrkude ITS“ – intelligentsed transpordisüsteemid, mida kasutatakse raudteevõrgu linna- või linnalähiliinidel, mida juhib alaliselt vähemalt üks juhtimis- ja haldussüsteem ja mis on maanteeliiklusest ja jalakäijate liiklusest eraldatud;

| 4) | „keskmine ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus“ ehk „ keskmine EIRP“ – EIRP suurimale võimsusele vastava edastuse ajal. |
| --- | --- |

4)

„keskmine ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus“ ehk „ keskmine EIRP“ – EIRP suurimale võimsusele vastava edastuse ajal.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid eraldavad hiljemalt 30. juunil 2021 sagedusala 5 875 – 5 935 MHz intelligentsetele transpordisüsteemidele ning piiravad selle kasutamist sagedusalas 5 925 –5 935 MHz nii, et see on ette nähtud üksnes linnade raudteevõrkude ITSi jaoks. Pärast eraldamist teevad liikmesriigid nimetatud sagedusala mittevälistaval viisil kättesaadavaks nii pea, kui reaalselt võimalik.

Kõnealune eraldamine tehakse vastavalt lisas esitatud näitajatele.

2.   Allapoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel on eesõigus maanteetranspordi ITS rakendustel ja ülespoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel on eesõigus linnade raudteevõrkude ITS rakendustel, nii et kaitstud on eesõigusega rakendus.

3.   Maanteetranspordi ITS rakenduste juurdepääs sagedusvahemikule 5 915 – 5 925 MHz piirdub selliste rakendustega, milles kasutatakse üksnes taristult sõidukile (I2 V) ühenduvust ja mida koordineeritakse vajaduse korral linnade raudteevõrkude ITSiga.

4.   Linnade raudteevõrkude ITS rakenduste juurdepääs sagedusvahemikule 5 925 – 5 935 MHz toimub ühiskasutuse põhimõttel ning võttes arvesse riigis valitsevaid asjaolusid ja sidusrühmade nõudlust linnade raudteevõrkude ITSi järele, kooskõlastamine paikse side teenistusega sealhulgas.

Artikkel 4

Käesoleva otsuse reguleerimisala ja kohaldamisvahendid vaadatakse läbi niipea, kui selline läbivaatamine on turusuundumuste ning standardite ja tehnoloogia arengu taustal põhjendatud või hiljemalt 30. septembriks 2023.

Artikkel 5

Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesoleva otsuse artikli 3 rakendamise kohta 30. septembriks 2022.

Artikkel 6

Otsus 2008/671/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. oktoober 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsus 2008/671/EÜ raadiospektri sagedusala 5 875 – 5 905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks (ELT L 220, 15.8.2008, lk 24).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

3

(4)  Euroopa gigabitiühiskonna ühenduvus,

4

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/improving-connectivity-and-access

(5)  Komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (COM(2016) 588 final).

5

(6)  Komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Koostoimelisi intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev Euroopa strateegia – samm koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse tagamise suunas“ (COM(2016) 766 final).

6

(7)  Komisjoni 17. mai 2018. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Liikuvus Euroopas. Säästev liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ (COM(2018) 293 final).

7

(8)  https://www.car-2-car.org/

8

(9)  https://www.c-roads.eu/platform.html

9

(10)  http://5gaa.org/

10

(11)  https://www.3gpp.org

11

(12)  ETSI tehniline aruanne 103 111 V1.1.1 (2014-10); osa, milles käsitletakse linnade raudteesüsteemide spektrivajadusi 5,9 GHz sagedusalas.

12

---

LISA

Tehnilised näitajad intelligentsete transpordisüsteemide ohutusalaste rakenduste jaoks sagedusalas 5 875 – 5 935 MHz

| Näitaja | Väärtus |
| --- | --- |
| Suurim spektraalne võimsustihedus (keskmine EIRP) | 23 dBm/MHz |
| Suurim summaarne saatevõimsus (keskmine EIRP) | 33 dbm ning saatja võimsuse reguleerimine (TPC) vähemalt 30 dB ulatuses |

Näitaja

Väärtus

Suurim spektraalne võimsustihedus (keskmine EIRP)

23 dBm/MHz

Suurim summaarne saatevõimsus (keskmine EIRP)

33 dbm ning saatja võimsuse reguleerimine (TPC) vähemalt 30 dB ulatuses

Spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav, tuleb kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/53/EL (1). Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tuleb tagada vähemalt nende meetmetega seonduva tulemuslikkusega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusjaotus

Sagedusjaotus põhineb 10 MHz suurustel sagedusplokkidel alates sagedusala madalamast servast 5 875 MHz juures.

Maanteetranspordi ITS jaoks

Image 1

Maanteetranspordi ITS rakendused kasutavad 5 875 – 5 925 MHz sagedusribas iga 10 MHz laiuse ploki piiresse jäävaid kanaleid. Kanal võib olla kitsam kui 10 MHz.

Linnade raudteevõrkude ITS

Image 2

Linnade raudteevõrkude ITS rakendused kasutavad 5 875 – 5 915 MHz sagedusalas iga 10 MHz ploki piiresse jäävaid kanaleid. Kanal võib olla kitsam kui 10 MHz.

5 915 – 5 935 MHz sagedusalas on linnade raudteevõrkude ITS rakenduste kanali suurim lubatud laius 10 MHz. Punktiirjoon näitab eelistatud ühtlustatud sagedusjaotust, kuid riikide tasandil võib kasutuselevõtuks kasutada kanalit, mille kesksagedus on 5 925 MHz.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

---