# Euroopa Liidu L 351/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 351 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik22. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 351

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik22. oktoober 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1533, 15. oktoober 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Limone dell’Etna (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1534, 21. oktoober 2020, millega pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes | 2 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1535, 21. oktoober 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7388 all)

   (
  1
  ) | 37 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1533, 15. oktoober 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Limone dell’Etna (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1534, 21. oktoober 2020, millega pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes

2

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1535, 21. oktoober 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7388 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7388 all)

1

37

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 15. mai 2020. aasta rakendusotsuse (EL) 2020/674 (mis käsitleb kavandatud Euroopa kodanikualgatust Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis) parandus ( ELT L 158, 20.5.2020 ) | 64 |

Parandused

*

Komisjoni 15. mai 2020. aasta rakendusotsuse (EL) 2020/674 (mis käsitleb kavandatud Euroopa kodanikualgatust Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis) parandus ( ELT L 158, 20.5.2020 )

( ELT L 158, 20.5.2020 )

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1533,

15. oktoober 2020,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Limone dell’Etna“ (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Limone dell’Etna“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Limone dell’Etna“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Limone dell’Etna“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Limone dell’Etna“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Limone dell’Etna“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 204, 18.6.2020, lk 24.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 22.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1534,

21. oktoober 2020,

millega pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1355/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärinevate teatavatest tsitrusviljadest valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes. Meetmed kehtestati koguselise tollimaksuna konkreetsetele äriühingutele ja maksumäär jäi vahemikku 361,4 kuni 531,2 eurot toote netokaalu tonni kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1355/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärinevate teatavatest tsitrusviljadest valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes. Meetmed kehtestati koguselise tollimaksuna konkreetsetele äriühingutele ja maksumäär jäi vahemikku 361,4 kuni 531,2 eurot toote netokaalu tonni kohta.

2

| (2) | Euroopa Liidu Kohus tühistas need meetmed 22. märtsil 2012, (3) kuid need taaskehtestati nõukogu 18. veebruari 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 158/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Kohus tühistas need meetmed 22. märtsil 2012, (3) kuid need taaskehtestati nõukogu 18. veebruari 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 158/2013 (4).

3

4

| (3) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist säilitati need meetmed komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1313/2014 (5). |
| --- | --- |

(3)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist säilitati need meetmed komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1313/2014 (5).

5

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Pärast kehtiva meetme eelseisvat aegumist käsitleva teate (6) avaldamist taotles Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (edaspidi „Fenaval“ või „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust, aegumise läbivaatamise algatamist. Fenaval väitis, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning seega liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kehtiva meetme eelseisvat aegumist käsitleva teate (6) avaldamist taotles Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (edaspidi „Fenaval“ või „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust, aegumise läbivaatamise algatamist. Fenaval väitis, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning seega liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

6

| (5) | Komisjon teatas 10. detsembril 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (7) (edaspidi „algatamisteade“) kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas 10. detsembril 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (7) (edaspidi „algatamisteade“) kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

Euroopa Liidu Teatajas

7

1.3.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (6) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2019 (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(6)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2019 (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (7) | Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Eelkõige võttis komisjon ühendust taotlejate, teadaolevate HRV eksportivate tootjate, teadaolevate liidu sõltumatute importijate ja HRV ametiasutustega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Eelkõige võttis komisjon ühendust taotlejate, teadaolevate HRV eksportivate tootjate, teadaolevate liidu sõltumatute importijate ja HRV ametiasutustega.

| (8) | Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles algatamisteates osutatud tähtaja jooksul avaldama oma seisukohti ning esitama teavet ja seda kinnitavaid tõendeid. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(8)

Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles algatamisteates osutatud tähtaja jooksul avaldama oma seisukohti ning esitama teavet ja seda kinnitavaid tõendeid. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (9) | Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.1.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Taotluse esitaja esitas loetelu 33 Hiina vaatlusaluse toote eksportijast või tootjast (8). Seepärast, arvestades HRV eksportijate ja tootjate ilmset suurt arvu, nägi komisjon algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemise. |
| --- | --- |

(10)

Taotluse esitaja esitas loetelu 33 Hiina vaatlusaluse toote eksportijast või tootjast (8). Seepärast, arvestades HRV eksportijate ja tootjate ilmset suurt arvu, nägi komisjon algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemise.

8

| (11) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teave. Lisaks palus komisjon liidu juures tegutseval HRV esindusel teha kindlaks ülejäänud eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja nendega ühendust võtta. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teave. Lisaks palus komisjon liidu juures tegutseval HRV esindusel teha kindlaks ülejäänud eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja nendega ühendust võtta.

| (12) | Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega viis HRV tootjat või tootjate kontserni. Arvestades uurimisaluse toote teadaolevate eksportijate ja tootjate suurt arvu HRVs, käsitatakse koostöö taset madalana. |
| --- | --- |

(12)

Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega viis HRV tootjat või tootjate kontserni. Arvestades uurimisaluse toote teadaolevate eksportijate ja tootjate suurt arvu HRVs, käsitatakse koostöö taset madalana.

| (13) | Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon esialgse valimi ühest tootjast ja kahest tootjate kontsernist, kelle tootmisvõimsuse ja Euroopa Liitu suunatud ekspordi maht olid suurimad. Kaks äriühingut valimisse kaasatud kontsernist müüs märkimisväärseid koguseid ka HRV siseturul. Valim hõlmas 69 % ajavahemikul 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019 Euroopa Liitu suunatud teatatud ekspordimahust. Eksportijatele mõeldud küsimustik tehti veebis kättesaadavaks (9) uurimise algatamise päeval ja link asjaomasele veebisaidile saadeti kõikidele huvitatud isikutele. Valimisse kaasatud äriühingutel oli 30 päeva aega küsimustikule vastuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon esialgse valimi ühest tootjast ja kahest tootjate kontsernist, kelle tootmisvõimsuse ja Euroopa Liitu suunatud ekspordi maht olid suurimad. Kaks äriühingut valimisse kaasatud kontsernist müüs märkimisväärseid koguseid ka HRV siseturul. Valim hõlmas 69 % ajavahemikul 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019 Euroopa Liitu suunatud teatatud ekspordimahust. Eksportijatele mõeldud küsimustik tehti veebis kättesaadavaks (9) uurimise algatamise päeval ja link asjaomasele veebisaidile saadeti kõikidele huvitatud isikutele. Valimisse kaasatud äriühingutel oli 30 päeva aega küsimustikule vastuste esitamiseks.

9

| (14) | Üks kontsern ja üks tootja, kes olid valimisse kaasatud, otsustasid aga koostööst loobuda. Seepärast otsustas komisjon jätkata uurimist kõikide ülejäänud koostööd tegevate äriühingute põhjal (kaks äriühingut ja äriühingute kontsern). Varsti pärast seda, kui komisjon oli neid teavitanud, et kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad peavad täitma eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku, loobusid kaks eksportivat tootjat koostöö tegemisest. Nõutud teabe esitas vaid üks eksportivate tootjate kontsern. Kõnealuse kontserni toodang moodustab ligikaudu [45–65 %] kogu HRV ekspordist liitu. |
| --- | --- |

(14)

Üks kontsern ja üks tootja, kes olid valimisse kaasatud, otsustasid aga koostööst loobuda. Seepärast otsustas komisjon jätkata uurimist kõikide ülejäänud koostööd tegevate äriühingute põhjal (kaks äriühingut ja äriühingute kontsern). Varsti pärast seda, kui komisjon oli neid teavitanud, et kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad peavad täitma eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku, loobusid kaks eksportivat tootjat koostöö tegemisest. Nõutud teabe esitas vaid üks eksportivate tootjate kontsern. Kõnealuse kontserni toodang moodustab ligikaudu [45–65 %] kogu HRV ekspordist liitu.

1.5.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (15) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti kõikidel teadaolevatel importijatel ja turustajatel täita algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu vorm. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti kõikidel teadaolevatel importijatel ja turustajatel täita algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu vorm.

| (16) | Väljavõttelise uuringu vormile vastasid ainult neli importijat ning seepärast ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(16)

Väljavõttelise uuringu vormile vastasid ainult neli importijat ning seepärast ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

1.6.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (17) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja HRV eksportivatele tootjatele suunatud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks (10) uurimise algatamise päeval. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja HRV eksportivatele tootjatele suunatud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks (10) uurimise algatamise päeval.

10

| (18) | Komisjonile esitasid küsimustiku vastused kaks liidu tootjat, kolmteist toorainete tarnijat ja üks eksportiv tootja HRVs. Üks importija ja üks kasutaja esitasid küsimustikule mittetäielikud vastused. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist HRVs. |
| --- | --- |

(18)

Komisjonile esitasid küsimustiku vastused kaks liidu tootjat, kolmteist toorainete tarnijat ja üks eksportiv tootja HRVs. Üks importija ja üks kasutaja esitasid küsimustikule mittetäielikud vastused. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist HRVs.

| (19) | COVID-19 puhangust tingitud liikumis- ja reisipiirangute tõttu üle maailma ja liidus ei viidud lõpuks läbi alusmääruse artikli 16 kohaseid kavandatud kontrollkäike järgmiste juriidiliste isikute valdustes.
  Liidu tootjad:






  — | Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Hispaania |
| --- | --- | --- |

(19)

COVID-19 puhangust tingitud liikumis- ja reisipiirangute tõttu üle maailma ja liidus ei viidud lõpuks läbi alusmääruse artikli 16 kohaseid kavandatud kontrollkäike järgmiste juriidiliste isikute valdustes.

Liidu tootjad:

—

Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Hispaania

| — | Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Hispaania |
| --- | --- |

—

Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Hispaania

HRV eksportivad tootjad ja seotud kauplejad:

| — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd ja tema sidusettevõtja Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (edaspidi „koostööd tegev eksportivate tootjate kontsern“ või „Yiguani kontsern“) |
| --- | --- |

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd ja tema sidusettevõtja Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (edaspidi „koostööd tegev eksportivate tootjate kontsern“ või „Yiguani kontsern“)

| (20) | Kuna COVID-19 puhangu tõttu ei saanud eespool nimetatud äriühingute valdustesse kohapealseid kontrollkäike teha, võttis komisjon kooskõlas 16. märtsi 2020. aasta teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (11) arvesse teavet, mille pooled olid nõuetekohaselt esitanud (näiteks vastused küsimustikule või puudustele viitavatele kirjadele). |
| --- | --- |

(20)

Kuna COVID-19 puhangu tõttu ei saanud eespool nimetatud äriühingute valdustesse kohapealseid kontrollkäike teha, võttis komisjon kooskõlas 16. märtsi 2020. aasta teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (11) arvesse teavet, mille pooled olid nõuetekohaselt esitanud (näiteks vastused küsimustikule või puudustele viitavatele kirjadele).

11

| (21) | Komisjon kontrollis eemalt kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning liidu huvid. Komisjon viis läbi kahe liidu tootja ja koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni kaugkontrolli. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon kontrollis eemalt kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning liidu huvid. Komisjon viis läbi kahe liidu tootja ja koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni kaugkontrolli.

1.7.   Märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta

Märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta

| (22) | 16. jaanuaril 2020 esitasid kaks huvitatud isikut, nimelt Hiina toiduainete, kohalike toodete ja loomsete kõrvalsaaduste impordi ja ekspordi kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“) mitme Hiina eksportiva tootja nimel ja Yiguani kontsern oma märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta (12). |
| --- | --- |

(22)

16. jaanuaril 2020 esitasid kaks huvitatud isikut, nimelt Hiina toiduainete, kohalike toodete ja loomsete kõrvalsaaduste impordi ja ekspordi kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“) mitme Hiina eksportiva tootja nimel ja Yiguani kontsern oma märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta (12).

12

| (23) | Põhiliselt väitis Hiina kaubanduskoda, et kõnealuse aegumisega seotud menetluse algatamine ei ole põhjendatud ja seepärast tuleks see menetlus viivitamata lõpetada järgmistel põhjustel.






  — | Väidetavad turumoonutused ja artikli 2 lõike 6a kohaldamine dumpingumarginaali kindlakstegemiseks ei ole kooskõlas WTO õigusega. |
| --- | --- | --- |

(23)

Põhiliselt väitis Hiina kaubanduskoda, et kõnealuse aegumisega seotud menetluse algatamine ei ole põhjendatud ja seepärast tuleks see menetlus viivitamata lõpetada järgmistel põhjustel.

—

Väidetavad turumoonutused ja artikli 2 lõike 6a kohaldamine dumpingumarginaali kindlakstegemiseks ei ole kooskõlas WTO õigusega.

| — | Kaebus sisaldab eksitavat teavet ja annab väära ettekujutuse Hiina majanduse struktuurist ning selles ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et tsitrusviljade sisendihinnad on moonutatud. Hiina kaubanduskoda tõstatas ka küsimuse seoses riigile kuuluvate ettevõtete rolliga teatavatel Hiina turgudel – riigi esindatus ja turumoonutused, maakasutusõigused, poliitikast või meetmetest tulenev väidetav diskrimineerimine ja tööjõukulud. |
| --- | --- |

—

Kaebus sisaldab eksitavat teavet ja annab väära ettekujutuse Hiina majanduse struktuurist ning selles ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et tsitrusviljade sisendihinnad on moonutatud. Hiina kaubanduskoda tõstatas ka küsimuse seoses riigile kuuluvate ettevõtete rolliga teatavatel Hiina turgudel – riigi esindatus ja turumoonutused, maakasutusõigused, poliitikast või meetmetest tulenev väidetav diskrimineerimine ja tööjõukulud.

| — | Liidu ühine põllumajanduspoliitika. |
| --- | --- |

—

Liidu ühine põllumajanduspoliitika.

| — | Subsiidiumid ja toetuskavad, mida Hispaania valitsus põllumajanduse valdkonnas põllumajandustootjatele pakub. |
| --- | --- |

—

Subsiidiumid ja toetuskavad, mida Hispaania valitsus põllumajanduse valdkonnas põllumajandustootjatele pakub.

| — | Ebapiisavad tõendid selle kohta, et kahju kordumine või jätkumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

—

Ebapiisavad tõendid selle kohta, et kahju kordumine või jätkumine on tõenäoline.

| (24) | Komisjon lükkas kõik Hiina kaubanduskoja esitatud väited tagasi. Nende väidete tagasilükkamise konkreetsed põhjused on esitatud






  — | põhjenduses 54 seoses normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud metoodika vastavusega WTO õigusele ning punktides 3.2.1.2–3.2.1.9 seoses kulude ja hindade, sealhulgas konserveeritud mandariinide tootmiseks kasutatavate sisendite kulude ja hindade oluliste moonutustega HRVs; |
| --- | --- | --- |

(24)

Komisjon lükkas kõik Hiina kaubanduskoja esitatud väited tagasi. Nende väidete tagasilükkamise konkreetsed põhjused on esitatud

—

põhjenduses 54 seoses normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud metoodika vastavusega WTO õigusele ning punktides 3.2.1.2–3.2.1.9 seoses kulude ja hindade, sealhulgas konserveeritud mandariinide tootmiseks kasutatavate sisendite kulude ja hindade oluliste moonutustega HRVs;

| — | põhjenduses 55 seoses liidu ühise põllumajanduspoliitikaga ja Hispaania põllumajandustootjate toetuskavadega; |
| --- | --- |

—

põhjenduses 55 seoses liidu ühise põllumajanduspoliitikaga ja Hispaania põllumajandustootjate toetuskavadega;

| — | 4. jaos seoses kahju kordumise või jätkumise tõenäosusega. |
| --- | --- |

—

4. jaos seoses kahju kordumise või jätkumise tõenäosusega.

1.8.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (25) | 5. augustil 2020 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine“), ja kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi. Märkusi esitas ainult Hiina kaubanduskoda. |
| --- | --- |

(25)

5. augustil 2020 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine“), ja kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi. Märkusi esitas ainult Hiina kaubanduskoda.

| (26) | Ühtegi ärakuulamistaotlust ei esitatud. |
| --- | --- |

(26)

Ühtegi ärakuulamistaotlust ei esitatud.

| (27) | 7. septembril 2020 avalikustas komisjon kõikidele huvitatud isikutele täiendavad lõplikud järeldused, millesse oli lisatud järelevalveklausel. Kõigile huvitatud isikutele anti kolmepäevane tähtaeg täiendava avalikustamise kohta märkuste esitamiseks. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(27)

7. septembril 2020 avalikustas komisjon kõikidele huvitatud isikutele täiendavad lõplikud järeldused, millesse oli lisatud järelevalveklausel. Kõigile huvitatud isikutele anti kolmepäevane tähtaeg täiendava avalikustamise kohta märkuste esitamiseks. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (28) | Läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama mis algses uurimises: Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldud ja konserveeritud mandariinid (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinid, vilkingid ja muud sarnased hübriidtsitruselised, millele ei ole lisatud alkoholi ja on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid (edaspidi „vaatlusalune toode“) ning mis praegu vastavad HSi rubriigi 2008 määratlusele ja kuuluvad CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (edaspidi „konserveeritud mandariinid“). |
| --- | --- |

(28)

Läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama mis algses uurimises: Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldud ja konserveeritud mandariinid (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinid, vilkingid ja muud sarnased hübriidtsitruselised, millele ei ole lisatud alkoholi ja on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid (edaspidi „vaatlusalune toode“) ning mis praegu vastavad HSi rubriigi 2008 määratlusele ja kuuluvad CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (edaspidi „konserveeritud mandariinid“).

| (29) | Vaatlusaluse toote saamiseks kooritakse ja tükeldatakse teatavad väikesed tsitrusviljad (peamiselt satsumad), mis seejärel konserveeritakse suhkrusiirupis, mahlas või vees mitmes suuruses pakendites vastavalt eri turgude nõudmistele. |
| --- | --- |

(29)

Vaatlusaluse toote saamiseks kooritakse ja tükeldatakse teatavad väikesed tsitrusviljad (peamiselt satsumad), mis seejärel konserveeritakse suhkrusiirupis, mahlas või vees mitmes suuruses pakendites vastavalt eri turgude nõudmistele.

| (30) | Satsumad, klementiinid ja muud väikesed tsitrusviljad on harilikult tuntud ühise nimetuse all „mandariin“. Enamik nendest erinevatest puuviljasortidest sobib kasutamiseks värskena või töötlemiseks. Nad on sarnased ning neist valmistatud tooteid ja konserve käsitatakse seetõttu ühe tootena. |
| --- | --- |

(30)

Satsumad, klementiinid ja muud väikesed tsitrusviljad on harilikult tuntud ühise nimetuse all „mandariin“. Enamik nendest erinevatest puuviljasortidest sobib kasutamiseks värskena või töötlemiseks. Nad on sarnased ning neist valmistatud tooteid ja konserve käsitatakse seetõttu ühe tootena.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (31) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised omadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(31)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised omadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul; |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul;

| c) | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (32) | Komisjon otsustas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon otsustas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (33) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(33)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

| (34) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus konserveeritud mandariinide import sarnasel tasemel kui aegumise läbivaatamise eelmise uurimise ajal (s.o 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013). Absoluutarvudes oli HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 19 152 tonni. Koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni import moodustab ligikaudu [17–25 %] liidu turust. |
| --- | --- |

(34)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus konserveeritud mandariinide import sarnasel tasemel kui aegumise läbivaatamise eelmise uurimise ajal (s.o 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013). Absoluutarvudes oli HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 19 152 tonni. Koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni import moodustab ligikaudu [17–25 %] liidu turust.

| (35) | Koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni deklareeritud tootmisvõimsus oli kokku ligikaudu 5 % kogu hinnangulisest Hiina tootmisvõimsusest. Vähest koostööd arvestades kohaldas komisjon artiklit 18 ning tugines Hiina konserveeritud mandariinide turu, sealhulgas toodangu, tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(35)

Koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni deklareeritud tootmisvõimsus oli kokku ligikaudu 5 % kogu hinnangulisest Hiina tootmisvõimsusest. Vähest koostööd arvestades kohaldas komisjon artiklit 18 ning tugines Hiina konserveeritud mandariinide turu, sealhulgas toodangu, tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele.

| (36) | Allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta põhinevad eelkõige läbivaatamistaotluses esitatud teabel, statistikal, mis tugineb andmetele, mille liikmesriigid esitavad komisjonile kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 6 (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“), ning uurimise algatamise ajal väljavõttelise uuringu küsimustikule esitatud vastustel, Yiguani kontserni vastustel küsimustikule ja Hiina kaubanduskoja esitatud teabel. Lisaks kasutas komisjon muid avalikult kättesaadava teabe allikaid, näiteks andmebaase Global Trade Atlas (13) (edaspidi „GTA“) ja Orbis Bureau van Dijk (14) (edaspidi „Orbis“). |
| --- | --- |

(36)

Allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta põhinevad eelkõige läbivaatamistaotluses esitatud teabel, statistikal, mis tugineb andmetele, mille liikmesriigid esitavad komisjonile kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 6 (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“), ning uurimise algatamise ajal väljavõttelise uuringu küsimustikule esitatud vastustel, Yiguani kontserni vastustel küsimustikule ja Hiina kaubanduskoja esitatud teabel. Lisaks kasutas komisjon muid avalikult kättesaadava teabe allikaid, näiteks andmebaase Global Trade Atlas (13) (edaspidi „GTA“) ja Orbis Bureau van Dijk (14) (edaspidi „Orbis“).

13

14

3.1.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (37) | Kuna uurimise algatamise ajal olid aegumise läbivaatamise taotluses olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste esinemisele HRV siseturul alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks alustada HRV suhtes alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast uurimist. |
| --- | --- |

(37)

Kuna uurimise algatamise ajal olid aegumise läbivaatamise taotluses olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste esinemisele HRV siseturul alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks alustada HRV suhtes alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast uurimist.

| (38) | Sellest tulenevalt kutsus komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid viis tootjat. |
| --- | --- |

(38)

Sellest tulenevalt kutsus komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid viis tootjat.

| (39) | Selleks et saada uurimise jaoks vajalikku teavet HRV siseturul väidetavalt esinevate oluliste moonutuste kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, saatis komisjon küsimustiku ka Hiina valitsusele. Hiina valitsuselt vastust ei saadud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon ei saanud Hiina valitsuselt mingit vastust. |
| --- | --- |

(39)

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikku teavet HRV siseturul väidetavalt esinevate oluliste moonutuste kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, saatis komisjon küsimustiku ka Hiina valitsusele. Hiina valitsuselt vastust ei saadud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon ei saanud Hiina valitsuselt mingit vastust.

| (40) | Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja tõendusmaterjali alusmääruse artikli 2 lõike 6a HRV suhtes kohaldamise asjakohasuse kohta. |
| --- | --- |

(40)

Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja tõendusmaterjali alusmääruse artikli 2 lõike 6a HRV suhtes kohaldamise asjakohasuse kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (41) | Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern esitasid märkuse oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs. Komisjon käsitles neid väiteid põhjenduses 54. |
| --- | --- |

(41)

Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern esitasid märkuse oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs. Komisjon käsitles neid väiteid põhjenduses 54.

| (42) | Komisjon täpsustas algatamisteates ka seda, et kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes võib tal olla vaja valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et määrata eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon täpsustas algatamisteates ka seda, et kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes võib tal olla vaja valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et määrata eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

| (43) | 23. jaanuaril 2020 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid toimikusse lisatud esimese teate kaudu (15) (edaspidi „esimene tootmistegureid käsitlev teade“), milles küsiti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele nende arvamust asjakohaste allikate kohta, mida komisjon võib kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV eksportivate tootjate puhul. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia, tööjõud ja jäätmed, mida eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmiseks. Samuti tegi komisjon moonutamata hindade või võrdlusandmete valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et selles etapis on kõige sobivam võrdlusriik Türgi. |
| --- | --- |

(43)

23. jaanuaril 2020 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid toimikusse lisatud esimese teate kaudu (15) (edaspidi „esimene tootmistegureid käsitlev teade“), milles küsiti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele nende arvamust asjakohaste allikate kohta, mida komisjon võib kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV eksportivate tootjate puhul. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia, tööjõud ja jäätmed, mida eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmiseks. Samuti tegi komisjon moonutamata hindade või võrdlusandmete valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et selles etapis on kõige sobivam võrdlusriik Türgi.

15

| (44) | Komisjon andis kõigile huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjonile saatsid märkusi FENAVAL ja FRUCOM (16). |
| --- | --- |

(44)

Komisjon andis kõigile huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjonile saatsid märkusi FENAVAL ja FRUCOM (16).

16

| (45) | Komisjon vastas neile märkustele oma teises, 29. mai 2020. aasta teates, milles käsitleti normaalväärtuse kindlaksmääramise allikaid (edaspidi „teine tootmistegureid käsitlev teade“). Komisjon täpsustas selles teates ka tootmistegurite loetelu ning esitas veel kord järelduse, et Türgi oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt kõige sobivam võrdlusriik. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei saadud. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon vastas neile märkustele oma teises, 29. mai 2020. aasta teates, milles käsitleti normaalväärtuse kindlaksmääramise allikaid (edaspidi „teine tootmistegureid käsitlev teade“). Komisjon täpsustas selles teates ka tootmistegurite loetelu ning esitas veel kord järelduse, et Türgi oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt kõige sobivam võrdlusriik. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei saadud.

3.2.   Normaalväärtus koostööd tegeva eksportiva tootja puhul

Normaalväärtus koostööd tegeva eksportiva tootja puhul

| (46) | Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „[n]ormaalväärtuse aluseks [...] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(46)

Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „[n]ormaalväärtuse aluseks [...] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (47) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on aga öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu allpool lähemalt selgitatud, jõudis komisjon käesoleva uurimise käigus järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse koostöösoovimatust ja eksportivate tootjate põhjendatud väidete puudumist, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(47)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on aga öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu allpool lähemalt selgitatud, jõudis komisjon käesoleva uurimise käigus järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse koostöösoovimatust ja eksportivate tootjate põhjendatud väidete puudumist, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.1.   Oluliste moonutuste olemasolu

Oluliste moonutuste olemasolu

3.2.1.1.   Sissejuhatus

| (48) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(48)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“. |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

| (49) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju vaatlusaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Lisaks võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb aga teha kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel. |
| --- | --- |

(49)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju vaatlusaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Lisaks võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb aga teha kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

| (50) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. |
| --- | --- |

(50)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

| (51) | Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud HRV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (17) mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. |
| --- | --- |

(51)

Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud HRV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (17) mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada.

17

| (52) | Nagu on märgitud põhjenduses 18, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid (sealhulgas aruannet) oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(52)

Nagu on märgitud põhjenduses 18, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid (sealhulgas aruannet) oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (53) | Nagu on märgitud põhjenduses 23, esitasid selle kohta märkusi Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern. Mõlemad väitsid, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei ole ei õiguslikult ega faktiliselt põhjendatud. Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni väitel tuleneb see asjaolust, et WTO dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2 ei tunnistata oluliste moonutuste põhimõtet. Peale selle ei olnud normaalväärtuse arvutamine ELi poolt Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni arvamuse kohaselt kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2.1.1 ega apellatsioonikogu tõlgendusega sellest sättest, mis anti juhtumis EL – biodiisel (Argentina) ning mille kohaselt arvutatakse normaalväärtus ainult juhul, „kui eksportijamaa siseturul samasugust toodet tavapärase kaubandustegevuse käigus ei müüda või kui selline müük [...] siseturul valitseva eriolukorra [...] tõttu korrektset võrdlust ei võimalda“. Hiina kaubanduskoda väitis, et oluliste moonutuste esinemine ei kuulu ei muu kui „tavapärase kaubandustegevuse käigus“ ega „siseturul valitsevas eriolukorras“ toimuva müügi kategooriasse. Peale selle viitasid Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern väidetavale tõendite puudumisele selle kohta, kuidas täpselt valitsuse sekkumine mõjutab hindu ja tekitab selle tagajärjel moonutusi. Lisaks tõstatasid Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern küsimuse selle kohta, kas liidu ühise põllumajanduspoliitika ja/või Hispaania siseriikliku õiguse alusel olemasolevate toetuskavade näol ei ole tegemist valitsuse sekkumisega, mille tulemusel on liidu konserveeritud mandariinide tootjate vastavad kulud ja hinnad moonutatud. Sellega seoses paluvad Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern komisjonil mitte kohaldada artikli 2 lõiget 6a põllumajandussektori eripärade tõttu, mis nende arvamuse kohaselt on ainulaadne sektor, kus kõik maailma riigid rakendavad teatavat toetuspoliitikat. |
| --- | --- |

(53)

Nagu on märgitud põhjenduses 23, esitasid selle kohta märkusi Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern. Mõlemad väitsid, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei ole ei õiguslikult ega faktiliselt põhjendatud. Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni väitel tuleneb see asjaolust, et WTO dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2 ei tunnistata oluliste moonutuste põhimõtet. Peale selle ei olnud normaalväärtuse arvutamine ELi poolt Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni arvamuse kohaselt kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2.1.1 ega apellatsioonikogu tõlgendusega sellest sättest, mis anti juhtumis EL – biodiisel (Argentina) ning mille kohaselt arvutatakse normaalväärtus ainult juhul, „kui eksportijamaa siseturul samasugust toodet tavapärase kaubandustegevuse käigus ei müüda või kui selline müük [...] siseturul valitseva eriolukorra [...] tõttu korrektset võrdlust ei võimalda“. Hiina kaubanduskoda väitis, et oluliste moonutuste esinemine ei kuulu ei muu kui „tavapärase kaubandustegevuse käigus“ ega „siseturul valitsevas eriolukorras“ toimuva müügi kategooriasse. Peale selle viitasid Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern väidetavale tõendite puudumisele selle kohta, kuidas täpselt valitsuse sekkumine mõjutab hindu ja tekitab selle tagajärjel moonutusi. Lisaks tõstatasid Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern küsimuse selle kohta, kas liidu ühise põllumajanduspoliitika ja/või Hispaania siseriikliku õiguse alusel olemasolevate toetuskavade näol ei ole tegemist valitsuse sekkumisega, mille tulemusel on liidu konserveeritud mandariinide tootjate vastavad kulud ja hinnad moonutatud. Sellega seoses paluvad Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern komisjonil mitte kohaldada artikli 2 lõiget 6a põllumajandussektori eripärade tõttu, mis nende arvamuse kohaselt on ainulaadne sektor, kus kõik maailma riigid rakendavad teatavat toetuspoliitikat.

| (54) | Komisjon järeldas põhjenduses 110, et käesoleva uurimise puhul on asjakohane kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. Komisjon ei olnud nõus Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni väitega, et komisjon ei või kohaldada artikli 2 lõiget 6a. Komisjon leidis vastupidi, et artikli 2 lõige 6a on kohaldatav ja seda tuleb käesoleva juhtumi asjaoludel kohaldada. Komisjon oli seisukohal, et see säte on kooskõlas Euroopa Liidu WTO-kohustustega. Samuti tuletas komisjon sellega seoses meelde, et vaidlus DS473 (EL – biodiisel (Argentina)) ei olnud seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega ning et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on asjakohane õiguslik alus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks käesolevas uurimises. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon järeldas põhjenduses 110, et käesoleva uurimise puhul on asjakohane kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. Komisjon ei olnud nõus Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni väitega, et komisjon ei või kohaldada artikli 2 lõiget 6a. Komisjon leidis vastupidi, et artikli 2 lõige 6a on kohaldatav ja seda tuleb käesoleva juhtumi asjaoludel kohaldada. Komisjon oli seisukohal, et see säte on kooskõlas Euroopa Liidu WTO-kohustustega. Samuti tuletas komisjon sellega seoses meelde, et vaidlus DS473 (EL – biodiisel (Argentina)) ei olnud seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega ning et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on asjakohane õiguslik alus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks käesolevas uurimises. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (55) | Seoses Hiina kaubanduskoja ja Yiguani viitega liidu ühisele põllumajanduspoliitikale ja/või Hispaania siseriikliku õiguse kohastele väidetavalt olemasolevatele toetuskavadele tuletas komisjon meelde, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks analüüsitakse ühe või mitme selles sättes loetletud elemendi võimalikku mõju hindadele ja kuludele ekspordiriigis. Selles kontekstis ei võeta arvesse kulustruktuuri ega hinnakujundusmehhanisme muudel turgudel, sealhulgas ei anta üldist kvalitatiivset hinnangut sektori konkreetsele olukorrale. Seega ei ole Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni esitatud väide asjakohane ja see lükati tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Seoses Hiina kaubanduskoja ja Yiguani viitega liidu ühisele põllumajanduspoliitikale ja/või Hispaania siseriikliku õiguse kohastele väidetavalt olemasolevatele toetuskavadele tuletas komisjon meelde, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks analüüsitakse ühe või mitme selles sättes loetletud elemendi võimalikku mõju hindadele ja kuludele ekspordiriigis. Selles kontekstis ei võeta arvesse kulustruktuuri ega hinnakujundusmehhanisme muudel turgudel, sealhulgas ei anta üldist kvalitatiivset hinnangut sektori konkreetsele olukorrale. Seega ei ole Hiina kaubanduskoja ja Yiguani kontserni esitatud väide asjakohane ja see lükati tagasi.

| (56) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta kordas Hiina kaubanduskoda oma väiteid, mis on esitatud põhjenduses 53, märkides, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a, mille EL on ühepoolselt kehtestanud, läheb kaugemale dumpinguvastase lepingu kehtivatest õigusnormidest, kus vastav säte puudub. Peale selle väitis Hiina kaubanduskoda, et apellatsioonikogu otsusega vaidluses DS473 kehtestati normaalväärtuse kindlaksmääramise eeskirjad ning et EL peab apellatsioonikogu otsuseid järgima. |
| --- | --- |

(56)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta kordas Hiina kaubanduskoda oma väiteid, mis on esitatud põhjenduses 53, märkides, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a, mille EL on ühepoolselt kehtestanud, läheb kaugemale dumpinguvastase lepingu kehtivatest õigusnormidest, kus vastav säte puudub. Peale selle väitis Hiina kaubanduskoda, et apellatsioonikogu otsusega vaidluses DS473 kehtestati normaalväärtuse kindlaksmääramise eeskirjad ning et EL peab apellatsioonikogu otsuseid järgima.

| (57) | Komisjon kordas, et nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 54, ei olnud vaidlus DS473 seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega ning et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on asjakohane õiguslik alus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks käesolevas uurimises. Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a peaks normaalväärtus päritoluriigis kajastama tooraine moonutamata hinda võrdlusriigis. Lisaks kinnitas apellatsioonikogu otsus vaidluses DS473, et esineb asjaolusid, mille puhul võib normaalväärtuse päritoluriigis arvutada, võttes arvesse kolmandalt võrdlusriigilt saadud teavet. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon kordas, et nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 54, ei olnud vaidlus DS473 seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega ning et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on asjakohane õiguslik alus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks käesolevas uurimises. Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a peaks normaalväärtus päritoluriigis kajastama tooraine moonutamata hinda võrdlusriigis. Lisaks kinnitas apellatsioonikogu otsus vaidluses DS473, et esineb asjaolusid, mille puhul võib normaalväärtuse päritoluriigis arvutada, võttes arvesse kolmandalt võrdlusriigilt saadud teavet.

| (58) | Komisjon uuris, kas on kohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis leiduvad toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti riigi olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul. Nagu on kirjeldatud punktides 3.2.1.2–3.2.1.9, lükatakse selle analüüsi põhjal tagasi väide, et puuduvad tõendid selle kohta, kuidas valitsuse sekkumine mõjutab hindu konserveeritud mandariinide sektoris. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon uuris, kas on kohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis leiduvad toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti riigi olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul. Nagu on kirjeldatud punktides 3.2.1.2–3.2.1.9, lükatakse selle analüüsi põhjal tagasi väide, et puuduvad tõendid selle kohta, kuidas valitsuse sekkumine mõjutab hindu konserveeritud mandariinide sektoris.

3.2.1.2.   Olulised moonutused, mis mõjutavad omamaiseid hindu ja kulusid HRVs

| (59) | Hiina majandussüsteem põhineb „sotsialistliku turumajanduse“ kontseptsioonil. Kõnealune põhimõte on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse HRV majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olev majandus on riigi majanduse juhtiv jõud ning riigile on antud volitused tagada selle tugevdamine ja kasv (18). Sellest tulenevalt Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõigis kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (19). |
| --- | --- |

(59)

Hiina majandussüsteem põhineb „sotsialistliku turumajanduse“ kontseptsioonil. Kõnealune põhimõte on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse HRV majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olev majandus on riigi majanduse juhtiv jõud ning riigile on antud volitused tagada selle tugevdamine ja kasv (18). Sellest tulenevalt Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõigis kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (19).

18

19

| (60) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõigil tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitab põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (20). See näitab, et HKP kontroll HRV majanduse üle on väljaspool kahtlust ja kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(60)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõigil tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitab põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (20). See näitab, et HKP kontroll HRV majanduse üle on väljaspool kahtlust ja kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

20

| (61) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (21). Hiina võimud sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil. |
| --- | --- |

(61)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (21). Hiina võimud sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil.

21

| (62) | Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis hõlmab kogu riigi majandustegevust. Plaanid hõlmavad terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandil planeerimine on üksikasjalik, samas kui riigi tasandil püstitatakse üldisemaid eesmärke. Plaanides pannakse paika ka vahendid asjakohaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate plaaniperioodide puhul. Plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama plaanimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.1.5 allpool) (22). |
| --- | --- |

(62)

Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis hõlmab kogu riigi majandustegevust. Plaanid hõlmavad terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandil planeerimine on üksikasjalik, samas kui riigi tasandil püstitatakse üldisemaid eesmärke. Plaanides pannakse paika ka vahendid asjakohaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate plaaniperioodide puhul. Plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama plaanimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.1.5 allpool) (22).

22

| (63) | Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamisel HRV finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) (23). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muudes osades, näiteks aktsiaturgudel, võlakirjaturgudel, erakapitaliturgudel jm. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (24). |
| --- | --- |

(63)

Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamisel HRV finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) (23). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muudes osades, näiteks aktsiaturgudel, võlakirjaturgudel, erakapitaliturgudel jm. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (24).

23

24

| (64) | Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (25). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (26). |
| --- | --- |

(64)

Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (25). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (26).

25

26

| (65) | Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhimõtetel, millega nähakse ette ja soodustatakse valitsuse sekkumist mitmel moel. Selline oluline riigi sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab ressursside tõhusat jaotumist kooskõlas turupõhimõtetega (27). |
| --- | --- |

(65)

Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhimõtetel, millega nähakse ette ja soodustatakse valitsuse sekkumist mitmel moel. Selline oluline riigi sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab ressursside tõhusat jaotumist kooskõlas turupõhimõtetega (27).

27

| (66) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta mainis Hiina kaubanduskoda, et komisjon käsitab sotsialistlikku turumajandust, mille puhul riigile kuuluval majandusel on Hiinas valitsev seisund, ja asjaolu, et HKP sellist seisundit tugevdab, põhjusena kohaldada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks erinevat metoodikat. Sellega seoses kritiseeris Hiina kaubanduskoda komisjoni seoses viimase väitega, et riigi areng on saavutatud „turu moonutamise“ teel. Hiina kaubanduskoja arvamuse kohaselt on kõik erakonnad maailmas mures oma riigi majanduse pärast ja püüavad parandada riigi elatustaset. Sellest tulenevalt leidis Hiina kaubanduskoda, et komisjoni lähenemisviis on poliitilise suunitlusega ja suurel määral erapoolik. |
| --- | --- |

(66)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta mainis Hiina kaubanduskoda, et komisjon käsitab sotsialistlikku turumajandust, mille puhul riigile kuuluval majandusel on Hiinas valitsev seisund, ja asjaolu, et HKP sellist seisundit tugevdab, põhjusena kohaldada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks erinevat metoodikat. Sellega seoses kritiseeris Hiina kaubanduskoda komisjoni seoses viimase väitega, et riigi areng on saavutatud „turu moonutamise“ teel. Hiina kaubanduskoja arvamuse kohaselt on kõik erakonnad maailmas mures oma riigi majanduse pärast ja püüavad parandada riigi elatustaset. Sellest tulenevalt leidis Hiina kaubanduskoda, et komisjoni lähenemisviis on poliitilise suunitlusega ja suurel määral erapoolik.

| (67) | Komisjon lükkas tagasi väite, et ta on erapoolik. Nagu juba mainitud põhjenduses 48, keskendutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohases analüüsis ainult olulistele moonutustele, see tähendab moonutustele, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Seega lähtus komisjon faktilistest asjaoludest ekspordiriigis. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon lükkas tagasi väite, et ta on erapoolik. Nagu juba mainitud põhjenduses 48, keskendutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohases analüüsis ainult olulistele moonutustele, see tähendab moonutustele, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Seega lähtus komisjon faktilistest asjaoludest ekspordiriigis.

3.2.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (68) | HRVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtjad, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all. |
| --- | --- |

(68)

HRVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtjad, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (69) | Hiina valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt selle rakendamist konkreetsete riigile kuuluvate ettevõtete poolt, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt 3.2.1.4) ning riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (28). Vastutasuks on riigile kuuluvatel ettevõtetel Hiina majanduses eriline staatus, mis annab neile mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjakohastele sisenditele, sealhulgas rahastamisele (29). |
| --- | --- |

(69)

Hiina valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt selle rakendamist konkreetsete riigile kuuluvate ettevõtete poolt, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt 3.2.1.4) ning riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (28). Vastutasuks on riigile kuuluvatel ettevõtetel Hiina majanduses eriline staatus, mis annab neile mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjakohastele sisenditele, sealhulgas rahastamisele (29).

28

29

| (70) | Konserveeritud puuviljade sektoris on palju väiketootjaid ja üldiselt iseloomustab sektorit suur arv VKEsid. Seega ei olnud võimalik teha kindlaks riigile kuuluvate ettevõtete ja eraettevõtjate suhet. Kuna igasugune teave vastupidise kohta puudus, leidis komisjon, et ka riik on selles sektoris suhteliselt ulatuslikult esindatud. Omandivormist hoolimata peavad kõik tootjad igal juhul lähtuma Hiina riigi poliitikasuunisest, nagu on täpsemalt kirjeldatud punktis 3.2.1.5. |
| --- | --- |

(70)

Konserveeritud puuviljade sektoris on palju väiketootjaid ja üldiselt iseloomustab sektorit suur arv VKEsid. Seega ei olnud võimalik teha kindlaks riigile kuuluvate ettevõtete ja eraettevõtjate suhet. Kuna igasugune teave vastupidise kohta puudus, leidis komisjon, et ka riik on selles sektoris suhteliselt ulatuslikult esindatud. Omandivormist hoolimata peavad kõik tootjad igal juhul lähtuma Hiina riigi poliitikasuunisest, nagu on täpsemalt kirjeldatud punktis 3.2.1.5.

3.2.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (71) | Lisaks majanduse kontrollimisele riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (30) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab mõjutada äriotsuseid. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKPpõhikirjas) (31) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et minevikus ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (32). Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning surve anda HKP organisatsioonile asjaomastes äriühingutes õigus teha lõplikke äriotsuseid suurenes (33). Neid eeskirju kohaldatakse kogu Hiina majanduses kõigis sektorites, sealhulgas konserveeritud mandariinide tootmise ja nende sisendite tarnijate sektorites. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks majanduse kontrollimisele riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (30) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab mõjutada äriotsuseid. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKPpõhikirjas) (31) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et minevikus ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (32). Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning surve anda HKP organisatsioonile asjaomastes äriühingutes õigus teha lõplikke äriotsuseid suurenes (33). Neid eeskirju kohaldatakse kogu Hiina majanduses kõigis sektorites, sealhulgas konserveeritud mandariinide tootmise ja nende sisendite tarnijate sektorites.

30

31

32

33

| (72) | Kuigi riigi esindatuse kohta konserveeritud mandariinide sektoris endas on sektori killustatuse tõttu kättesaadav vaid piiratud teave, tehti uurimises kindlaks, et teras moodustab tootmiskuludest ligikaudu 21 %, seetõttu on see konserveeritud mandariinide tootmisel tsitrusviljade kõrval (mis moodustavad ligikaudu 25–30 % tootmiskuludest) kõige olulisem tooraine. Terasesektoris on riigi kontroll aga olulise tähtsusega (34). Terasesektoris on paljud suured terasetootjad riigile kuuluvad ettevõtted. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kavas aastateks 2016–2020 (35) näitena 12. viisaastaku saavutuste kohta (näiteks Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel jt). Arvestades terase kui sisendi tähtsust konservikarpide tootmisel, saavad konserveeritud mandariinide tootjad kasu kõikidest hinnamoonutustest, mis tulenevad riigi sekkumisest terasesektoris. |
| --- | --- |

(72)

Kuigi riigi esindatuse kohta konserveeritud mandariinide sektoris endas on sektori killustatuse tõttu kättesaadav vaid piiratud teave, tehti uurimises kindlaks, et teras moodustab tootmiskuludest ligikaudu 21 %, seetõttu on see konserveeritud mandariinide tootmisel tsitrusviljade kõrval (mis moodustavad ligikaudu 25–30 % tootmiskuludest) kõige olulisem tooraine. Terasesektoris on riigi kontroll aga olulise tähtsusega (34). Terasesektoris on paljud suured terasetootjad riigile kuuluvad ettevõtted. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kavas aastateks 2016–2020 (35) näitena 12. viisaastaku saavutuste kohta (näiteks Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel jt). Arvestades terase kui sisendi tähtsust konservikarpide tootmisel, saavad konserveeritud mandariinide tootjad kasu kõikidest hinnamoonutustest, mis tulenevad riigi sekkumisest terasesektoris.

34

35

| (73) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta vaidlustas Hiina kaubanduskoda komisjoni lähenemisviisi. Tema arvamuse kohaselt tunnistas komisjon, et riigi esindatus tsitrusviljade sektoris on suhteliselt piiratud, ent kaldus siis sellest küsimusest kõrvale, rääkides pigem terasesektorist saadavast sisendist kui riigi esindatusest tsitrusviljade sektoris endas. |
| --- | --- |

(73)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta vaidlustas Hiina kaubanduskoda komisjoni lähenemisviisi. Tema arvamuse kohaselt tunnistas komisjon, et riigi esindatus tsitrusviljade sektoris on suhteliselt piiratud, ent kaldus siis sellest küsimusest kõrvale, rääkides pigem terasesektorist saadavast sisendist kui riigi esindatusest tsitrusviljade sektoris endas.

| (74) | Komisjon lükkas selle märkuse tagasi. Nagu on meelde tuletatud allpool põhjendustes 96 ja 97, esinevad Hiina süsteemi asjaomased tunnused, mille tulemusel tekivad olulised moonutused, kogu riigis ja kõikides sektorites, sealhulgas konserveeritud mandariinide tootmisel kasutatavate tootmistegurite puhul. Arvestades terase kui sisendi tähtsust ja asjaolu, et kõik sisendid (v.a osa suhkrust) hangitakse HRVst, on konserveeritud mandariinide kulud sellistest süsteemsetest moonutustest selgelt mõjutatud, muu hulgas riigi olulise kontrolli tõttu terasesektoris. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon lükkas selle märkuse tagasi. Nagu on meelde tuletatud allpool põhjendustes 96 ja 97, esinevad Hiina süsteemi asjaomased tunnused, mille tulemusel tekivad olulised moonutused, kogu riigis ja kõikides sektorites, sealhulgas konserveeritud mandariinide tootmisel kasutatavate tootmistegurite puhul. Arvestades terase kui sisendi tähtsust ja asjaolu, et kõik sisendid (v.a osa suhkrust) hangitakse HRVst, on konserveeritud mandariinide kulud sellistest süsteemsetest moonutustest selgelt mõjutatud, muu hulgas riigi olulise kontrolli tõttu terasesektoris.

| (75) | Riigi esindatus finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) ning tooraine ja täiendavate sisendite tarnimisel, samuti sekkumine neisse avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (36). |
| --- | --- |

(75)

Riigi esindatus finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) ning tooraine ja täiendavate sisendite tarnimisel, samuti sekkumine neisse avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (36).

36

| (76) | Seega võimaldab riigi esindatus ja sekkumine äriühingutes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada. |
| --- | --- |

(76)

Seega võimaldab riigi esindatus ja sekkumine äriühingutes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada.

3.2.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või avalikud meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (77) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt toob HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside suunamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (37). |
| --- | --- |

(77)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt toob HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside suunamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (37).

37

| (78) | Nagu juba märgiti eespool põhjenduses 72, on teras konkreetselt konserveeritud mandariinide sektoris oluline tootmissisend. Kuigi konserveeritud mandariinide sektor iseenesest on selle tööstuse väike haru, mida Hiina valitsuse peamistes kavades ei ole eraldi käsitletud, saavad konserveeritud mandariinide tootjad kasu nende kasutatava tooraine, peamiselt terase ja raua hinna moonutustest. |
| --- | --- |

(78)

Nagu juba märgiti eespool põhjenduses 72, on teras konkreetselt konserveeritud mandariinide sektoris oluline tootmissisend. Kuigi konserveeritud mandariinide sektor iseenesest on selle tööstuse väike haru, mida Hiina valitsuse peamistes kavades ei ole eraldi käsitletud, saavad konserveeritud mandariinide tootjad kasu nende kasutatava tooraine, peamiselt terase ja raua hinna moonutustest.

| (79) | Hiina valitsus peab terasetööstust võtmetähtsusega tootmisharuks (38). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasetoodetele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas rõhutatakse, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (39). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (40). Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (41) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse raua- ja terasesektorit soodustatud tootmisharudeks. Kataloogi kohaldamine leidis kinnitust ka hiljutises teatavaid HRVst pärit rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas subsiidiumivastases uurimises (42). |
| --- | --- |

(79)

Hiina valitsus peab terasetööstust võtmetähtsusega tootmisharuks (38). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasetoodetele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas rõhutatakse, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (39). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (40). Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (41) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse raua- ja terasesektorit soodustatud tootmisharudeks. Kataloogi kohaldamine leidis kinnitust ka hiljutises teatavaid HRVst pärit rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas subsiidiumivastases uurimises (42).

38

39

40

41

42

| (80) | Lisaks suunab Hiina valitsus sektori arengut kooskõlas paljude asjaomaste poliitiliste vahendite ja suunistega, mis käsitlevad muu hulgas turu ülesehitust ja ümberkorraldamist, tooraineid, investeeringuid, tootmisvõimsuse kõrvaldamist, tootevalikut, ümberpaigutamist, moderniseerimist jne. Hiina valitsus juhib ja kontrollib nende ja muude vahendite abil peaaegu kõiki terasesektori arendamise ja toimimise aspekte (43). |
| --- | --- |

(80)

Lisaks suunab Hiina valitsus sektori arengut kooskõlas paljude asjaomaste poliitiliste vahendite ja suunistega, mis käsitlevad muu hulgas turu ülesehitust ja ümberkorraldamist, tooraineid, investeeringuid, tootmisvõimsuse kõrvaldamist, tootevalikut, ümberpaigutamist, moderniseerimist jne. Hiina valitsus juhib ja kontrollib nende ja muude vahendite abil peaaegu kõiki terasesektori arendamise ja toimimise aspekte (43).

43

| (81) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas terase ja raua kui vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist. |
| --- | --- |

(81)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas terase ja raua kui vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist.

| (82) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et komisjoni argumentatsioonist jääb mulje, nagu eraldataks HRVs ressursse ilma mingeid turujõude järgimata ja takistataks seeläbi riigi üldist majandusarengut, mis ei vasta tõele. Lisaks juhtis Hiina kaubanduskoda tähelepanu sellele, et kõik, nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud ELi ettevõtjad, tegutsevad samuti kooskõlas ELi kavade või liikmesriikide kavandatud poliitikaga. |
| --- | --- |

(82)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et komisjoni argumentatsioonist jääb mulje, nagu eraldataks HRVs ressursse ilma mingeid turujõude järgimata ja takistataks seeläbi riigi üldist majandusarengut, mis ei vasta tõele. Lisaks juhtis Hiina kaubanduskoda tähelepanu sellele, et kõik, nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud ELi ettevõtjad, tegutsevad samuti kooskõlas ELi kavade või liikmesriikide kavandatud poliitikaga.

| (83) | Sellega seoses kordas komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohases analüüsis ei käsitleta sellised küsimusi nagu üldine majandusareng või elatustaseme parandamine. Nagu on märgitud põhjenduses 48, keskendutakse analüüsis selle asemel küsimusele, mil määral teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Seoses Hiina kaubanduskoja viitega ELi ettevõtjate tegevusele tuletas komisjon meelde, et nagu juba märgitud põhjenduses 55, vaadeldakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses oluliste moonutuste analüüsimisel ühe või mitme selles sättes loetletud elemendi võimalikku mõju hindadele ja kuludele ekspordiriigis. Ettevõtjate tegevust muudel turgudel ei võetud selles kontekstis arvesse. |
| --- | --- |

(83)

Sellega seoses kordas komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohases analüüsis ei käsitleta sellised küsimusi nagu üldine majandusareng või elatustaseme parandamine. Nagu on märgitud põhjenduses 48, keskendutakse analüüsis selle asemel küsimusele, mil määral teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Seoses Hiina kaubanduskoja viitega ELi ettevõtjate tegevusele tuletas komisjon meelde, et nagu juba märgitud põhjenduses 55, vaadeldakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses oluliste moonutuste analüüsimisel ühe või mitme selles sättes loetletud elemendi võimalikku mõju hindadele ja kuludele ekspordiriigis. Ettevõtjate tegevust muudel turgudel ei võetud selles kontekstis arvesse.

3.2.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (84) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt samasugustel põhimõtetel kui teiste riikide asjaomased seadused, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (44). |
| --- | --- |

(84)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt samasugustel põhimõtetel kui teiste riikide asjaomased seadused, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (44).

44

| (85) | Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed maaomandi ja maakasutusõiguste osas (45). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (46). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sealhulgas majanduskavade rakendamine (47). |
| --- | --- |

(85)

Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed maaomandi ja maakasutusõiguste osas (45). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (46). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sealhulgas majanduskavade rakendamine (47).

45

46

47

| (86) | Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka konserveeritud mandariinide tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankroti-, äriühingu- ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide täitmise ebapiisavast tagamisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis need järeldused kahtluse alla seaks, sest Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern väitsid üksnes seda, et maa eraldamine ei ole samaväärne maa äriotstarbelise kasutamise piiramise või keelamisega ning et kõik riigid kaitsevad põllumajandustootjaid, kuna põllumajandus on oluline osa iga riigi majandustegevusest, mis on tihedalt seotud sotsiaalse stabiilsuse ja julgeolekuga. Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi. Olemasolevate tõendite põhjal, ja kuna puudub igasugune teave vastupidise kohta, võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka konserveeritud mandariinide sektoris. |
| --- | --- |

(86)

Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka konserveeritud mandariinide tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankroti-, äriühingu- ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide täitmise ebapiisavast tagamisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis need järeldused kahtluse alla seaks, sest Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern väitsid üksnes seda, et maa eraldamine ei ole samaväärne maa äriotstarbelise kasutamise piiramise või keelamisega ning et kõik riigid kaitsevad põllumajandustootjaid, kuna põllumajandus on oluline osa iga riigi majandustegevusest, mis on tihedalt seotud sotsiaalse stabiilsuse ja julgeolekuga. Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi. Olemasolevate tõendite põhjal, ja kuna puudub igasugune teave vastupidise kohta, võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka konserveeritud mandariinide sektoris.

| (87) | Lõpliku avalikustamise ajal väitsid Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern, et kuna komisjon ei suutnud faktiliste asjaolude puudumise tõttu tsitrusviljade sektoris leida tõendeid, mis toetaksid tema järeldust turumoonutuste kohta, käsitles ta selle asemel Hiina üldist majandusstruktuuri, mida iseloomustab „sotsialistlik majandus“, Hiina valitsuse halduskorraldust ja HKP rolli. Hiina kaubanduskoda täheldas oma märkustes, et tsitrusviljade sektoris ei esine selliseid elemente nagu pankroti-, äriühingu- või asjaõiguse puudumine, nende diskrimineeriv kohaldamine või nende täitmise ebapiisav tagamine. |
| --- | --- |

(87)

Lõpliku avalikustamise ajal väitsid Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern, et kuna komisjon ei suutnud faktiliste asjaolude puudumise tõttu tsitrusviljade sektoris leida tõendeid, mis toetaksid tema järeldust turumoonutuste kohta, käsitles ta selle asemel Hiina üldist majandusstruktuuri, mida iseloomustab „sotsialistlik majandus“, Hiina valitsuse halduskorraldust ja HKP rolli. Hiina kaubanduskoda täheldas oma märkustes, et tsitrusviljade sektoris ei esine selliseid elemente nagu pankroti-, äriühingu- või asjaõiguse puudumine, nende diskrimineeriv kohaldamine või nende täitmise ebapiisav tagamine.

| (88) | Hiina kaubanduskoja väidetega ei saanud aga nõustuda. Komisjon tuletas meelde, et Hiina pankroti-, äriühingu- ja asjaõigus on üldiselt kohaldatavad, (48) sealhulgas konserveeritud mandariinide sektoris. Puuduvad täpsed ja asjakohased tõendid, mille põhjal teha kindlaks, et tsitrusviljade sektorit ei mõjuta pankroti-, äriühingu- või asjaõiguse puudumisest, nende diskrimineerivast kohaldamisest või nende täitmise ebapiisavast tagamisest tulenevad moonutused. |
| --- | --- |

(88)

Hiina kaubanduskoja väidetega ei saanud aga nõustuda. Komisjon tuletas meelde, et Hiina pankroti-, äriühingu- ja asjaõigus on üldiselt kohaldatavad, (48) sealhulgas konserveeritud mandariinide sektoris. Puuduvad täpsed ja asjakohased tõendid, mille põhjal teha kindlaks, et tsitrusviljade sektorit ei mõjuta pankroti-, äriühingu- või asjaõiguse puudumisest, nende diskrimineerivast kohaldamisest või nende täitmise ebapiisavast tagamisest tulenevad moonutused.

48

| (89) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et konserveeritud mandariinide sektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustati neid ebapiisavalt, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul. |
| --- | --- |

(89)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et konserveeritud mandariinide sektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustati neid ebapiisavalt, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul.

3.2.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (90) | Turupõhiste palkade süsteem ei saa HRVs täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. HRV ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (49). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (50). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajal (51). Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi. |
| --- | --- |

(90)

Turupõhiste palkade süsteem ei saa HRVs täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. HRV ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (49). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (50). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajal (51). Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi.

49

50

51

| (91) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et konserveeritud mandariinide sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Vastupidi, Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern väitsid, et oluline osa tsitrusvilju tootvate ettevõtjate tööjõust koosneb tavaliselt ajutistest või hooajalistest töötajatest, kes on tööle võetud maapiirkondadest, kes ei sõlmi ettevõtjatega töölepingut ja kelle tasu sõltub täielikult nende tulemustest toodetud või töödeldud koguse põhjal. Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern ei esitanud mingit teavet, mis oleks vastuolus põhjenduses 90 esitatud järeldustega. Selle asemel väitsid nad lihtsalt, et vaieldamatult toimub Hiinas kiire linnastumine ja et miljonite inimeste liikumine arvukates linnades näitab inimeste liikuvuse toimimist Hiinas. Nagu on aga märgitud põhjenduses 90, ei põhjusta palkade moonutamist mitte niivõrd töötajate endi füüsiline liikuvus, vaid leibkondade registreerimise süsteemi tagajärjed, mis tulenevad teatavat liiki töötajate haavatavusest. Peale selle osutasid Hiina kaubanduskoda ja Yiguan küll algsele uurimisele, kuid ei nimetanud ühtegi selle uurimise konkreetset järeldust, mis seaks kahtluse alla alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohaste oluliste moonutuste esinemise. Komisjon märkis sellega seoses, et algses uurimises mitte ei toetatud Hiina kaubanduskoja ja Yiguani seisukohta, vaid juhiti tähelepanu mitmele õigusnormide rikkumisele, mis olid seotud töölepingute sõlmimise ja töötajate tasustamisega. |
| --- | --- |

(91)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et konserveeritud mandariinide sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Vastupidi, Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern väitsid, et oluline osa tsitrusvilju tootvate ettevõtjate tööjõust koosneb tavaliselt ajutistest või hooajalistest töötajatest, kes on tööle võetud maapiirkondadest, kes ei sõlmi ettevõtjatega töölepingut ja kelle tasu sõltub täielikult nende tulemustest toodetud või töödeldud koguse põhjal. Hiina kaubanduskoda ja Yiguani kontsern ei esitanud mingit teavet, mis oleks vastuolus põhjenduses 90 esitatud järeldustega. Selle asemel väitsid nad lihtsalt, et vaieldamatult toimub Hiinas kiire linnastumine ja et miljonite inimeste liikumine arvukates linnades näitab inimeste liikuvuse toimimist Hiinas. Nagu on aga märgitud põhjenduses 90, ei põhjusta palkade moonutamist mitte niivõrd töötajate endi füüsiline liikuvus, vaid leibkondade registreerimise süsteemi tagajärjed, mis tulenevad teatavat liiki töötajate haavatavusest. Peale selle osutasid Hiina kaubanduskoda ja Yiguan küll algsele uurimisele, kuid ei nimetanud ühtegi selle uurimise konkreetset järeldust, mis seaks kahtluse alla alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohaste oluliste moonutuste esinemise. Komisjon märkis sellega seoses, et algses uurimises mitte ei toetatud Hiina kaubanduskoja ja Yiguani seisukohta, vaid juhiti tähelepanu mitmele õigusnormide rikkumisele, mis olid seotud töölepingute sõlmimise ja töötajate tasustamisega.

| (92) | Pärast lõplikku avalikustamist kordas Hiina kaubanduskoda oma väiteid, mis käsitlesid kahte töötajate rühma puuviljade töötlemise sektoris, nimelt täistööajaga töötajaid ja hooajalisi töötajaid. Sellega seoses kinnitas Hiina kaubanduskoda, et HRV põhjaosast pärit hooajaliste töötajate kasutamine puuvilju töötlevates ettevõtetes näitab nii vabadust töötajaid tööle võtta kui ka vabadust tööle asuda. Sellest tulenevalt leiab Hiina kaubanduskoda, et komisjoni hinnang palgaga seotud moonutustele on faktiliselt vale. |
| --- | --- |

(92)

Pärast lõplikku avalikustamist kordas Hiina kaubanduskoda oma väiteid, mis käsitlesid kahte töötajate rühma puuviljade töötlemise sektoris, nimelt täistööajaga töötajaid ja hooajalisi töötajaid. Sellega seoses kinnitas Hiina kaubanduskoda, et HRV põhjaosast pärit hooajaliste töötajate kasutamine puuvilju töötlevates ettevõtetes näitab nii vabadust töötajaid tööle võtta kui ka vabadust tööle asuda. Sellest tulenevalt leiab Hiina kaubanduskoda, et komisjoni hinnang palgaga seotud moonutustele on faktiliselt vale.

| (93) | Komisjon ei väitnud aga, et mitmesuguste töötajate kategooriate – nagu täiskohaga töötajate või hooajaliste töötajate – olemasolu iseenesest tekitaks olulisi moonutusi. Selle asemel tekitab eespool põhjenduses 90 kirjeldatud õigusnormide rikkumisi ja palkade moonutusi tööõigussüsteemi eripära koos leibkondade registreerimise süsteemiga ja töötajate õigusi esindavate kollektiivsete tööorganisatsioonide puudumisega. Seepärast ei saanud Hiina kaubanduskoja väidetega nõustuda. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon ei väitnud aga, et mitmesuguste töötajate kategooriate – nagu täiskohaga töötajate või hooajaliste töötajate – olemasolu iseenesest tekitaks olulisi moonutusi. Selle asemel tekitab eespool põhjenduses 90 kirjeldatud õigusnormide rikkumisi ja palkade moonutusi tööõigussüsteemi eripära koos leibkondade registreerimise süsteemiga ja töötajate õigusi esindavate kollektiivsete tööorganisatsioonide puudumisega. Seepärast ei saanud Hiina kaubanduskoja väidetega nõustuda.

| (94) | Seega mõjutavad palgakulude moonutused konserveeritud mandariinide sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(94)

Seega mõjutavad palgakulude moonutused konserveeritud mandariinide sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi).

3.2.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (95) | HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(95)

HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (96) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade (52) tugev positsioon ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (53) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (54). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks peetavatesse sektoritesse (55). |
| --- | --- |

(96)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade (52) tugev positsioon ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (53) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (54). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks peetavatesse sektoritesse (55).

52

53

54

55

| (97) | Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(97)

Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (98) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli moonutatud mitmesugustel põhjustel, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (56). |
| --- | --- |

(98)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli moonutatud mitmesugustel põhjustel, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (56).

56

| (99) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks peetavatesse sektoritesse (57). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(99)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks peetavatesse sektoritesse (57). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

57

| (100) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(100)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (101) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt kasvanud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(101)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt kasvanud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

| (102) | Üldine laenumahu kasv HRVs viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenupiirangutest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(102)

Üldine laenumahu kasv HRVs viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenupiirangutest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (103) | Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest, mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi sisuliselt olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(103)

Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest, mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi sisuliselt olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

| (104) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi konserveeritud mandariinide sektoris ei esine. Seetõttu mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(104)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi konserveeritud mandariinide sektoris ei esine. Seetõttu mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (105) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et pärast avaldust selle kohta, et Hiina finantsettevõtete kuulumine riigile ja HKP esindatus moonutavad rahastamist ja intressimäära, teeb komisjon ennatliku järelduse, mille kohaselt põllumajandus ja selle töötlev sektor on moonutatud. Hiina kaubanduskoda täheldas, et komisjon ei selgitanud, kas tsitrusviljade sektoril on probleeme juurdepääsuga rahastamisele, ning väljendas seejärel arvamust, et ELi muudetud kaubanduse kaitsevahendi eesmärgid ja ajend on kehtestada uued sätted, mida WTO dumpinguvastane leping ei sisalda. |
| --- | --- |

(105)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et pärast avaldust selle kohta, et Hiina finantsettevõtete kuulumine riigile ja HKP esindatus moonutavad rahastamist ja intressimäära, teeb komisjon ennatliku järelduse, mille kohaselt põllumajandus ja selle töötlev sektor on moonutatud. Hiina kaubanduskoda täheldas, et komisjon ei selgitanud, kas tsitrusviljade sektoril on probleeme juurdepääsuga rahastamisele, ning väljendas seejärel arvamust, et ELi muudetud kaubanduse kaitsevahendi eesmärgid ja ajend on kehtestada uued sätted, mida WTO dumpinguvastane leping ei sisalda.

| (106) | Vastuses nendele märkustele juhtis komisjon tähelepanu sellele, et tema eespool esitatud analüüs artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohaste moonutuste kohta põhineb toimikusse lisatud objektiivsetel tõenditel, mille kohta anti Hiina kaubanduskojale võimalus esitada märkusi. Kõikide kättesaadavate tõendite põhjal ei olnud komisjonil täpseid ja asjaomaseid tõendeid selle kohta, et juurdepääs rahastamisele ei ole moonutatud. Mis puudutab Hiina kaubanduskoja märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kooskõla kohta WTO nõuetega, siis käsitleti neid juba eespool põhjendustes 54 ja 57. |
| --- | --- |

(106)

Vastuses nendele märkustele juhtis komisjon tähelepanu sellele, et tema eespool esitatud analüüs artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohaste moonutuste kohta põhineb toimikusse lisatud objektiivsetel tõenditel, mille kohta anti Hiina kaubanduskojale võimalus esitada märkusi. Kõikide kättesaadavate tõendite põhjal ei olnud komisjonil täpseid ja asjaomaseid tõendeid selle kohta, et juurdepääs rahastamisele ei ole moonutatud. Mis puudutab Hiina kaubanduskoja märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kooskõla kohta WTO nõuetega, siis käsitleti neid juba eespool põhjendustes 54 ja 57.

3.2.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (107) | Komisjon täheldas, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Kättesaadavad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.2.1.1–3.2.1.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.1.6–3.2.1.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon täheldas, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Kättesaadavad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.2.1.1–3.2.1.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.1.6–3.2.1.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

| (108) | Komisjon tuletab meelde, et konserveeritud mandariinide tootmiseks on vaja mitmesuguseid sisendeid. Toimikus esitatud tõendite kohaselt hankis koostööd tegev eksportiv tootja kõik sisendid (v.a osa suhkrust) HRVst. Kui konserveeritud mandariinide tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali eraldamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon tuletab meelde, et konserveeritud mandariinide tootmiseks on vaja mitmesuguseid sisendeid. Toimikus esitatud tõendite kohaselt hankis koostööd tegev eksportiv tootja kõik sisendid (v.a osa suhkrust) HRVst. Kui konserveeritud mandariinide tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali eraldamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (109) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes konserveeritud mandariinide omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jms kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(109)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes konserveeritud mandariinide omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jms kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.2.1.10.   Järeldus

| (110) | Punktides 3.2.1.2–3.2.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide kättesaadavate tõendite hindamist HRV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka konserveeritud mandariinide sektorisse (sh vaatlusalune toode), näitab, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjaomase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(110)

Punktides 3.2.1.2–3.2.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide kättesaadavate tõendite hindamist HRV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka konserveeritud mandariinide sektorisse (sh vaatlusalune toode), näitab, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjaomase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (111) | Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(111)

Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.2.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (112) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest.






  a) | HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile. |
| --- | --- | --- |

(112)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest.

a)

HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile.

| b) | Uurimisaluse toote tootmine selles riigis. |
| --- | --- |

b)

Uurimisaluse toote tootmine selles riigis.

| c) | Asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis. |
| --- | --- |

c)

Asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis.

| d) | Kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike. |
| --- | --- |

d)

Kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

| (113) | Nagu on selgitatud põhjendustes 43–45, tegi komisjon huvitatud isikutele kättesaadavaks kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramise allikate kohta. Teises tootmistegureid käsitlevas teates järeldas komisjon, et sobivaks võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande alusel peetakse Türgit. Komisjon ei saanud võrdlusriigi valiku kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(113)

Nagu on selgitatud põhjendustes 43–45, tegi komisjon huvitatud isikutele kättesaadavaks kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramise allikate kohta. Teises tootmistegureid käsitlevas teates järeldas komisjon, et sobivaks võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande alusel peetakse Türgit. Komisjon ei saanud võrdlusriigi valiku kohta ühtegi märkust.

3.2.3.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (114) | Komisjon märkis esimeses tootmistegureid käsitlevas teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmistegurite moonutamata kulude kindlaksmääramiseks Global Trade Atlase andmebaasi (edaspidi „GTA andmebaas“), samas kui moonutamata tööjõu-, energia- ja jäätmekulude kindlaksmääramisel sõltub kasutatav allikas valitud võrdlusriigist. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon märkis esimeses tootmistegureid käsitlevas teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmistegurite moonutamata kulude kindlaksmääramiseks Global Trade Atlase andmebaasi (edaspidi „GTA andmebaas“), samas kui moonutamata tööjõu-, energia- ja jäätmekulude kindlaksmääramisel sõltub kasutatav allikas valitud võrdlusriigist.

| (115) | Lähtuvalt otsusest kasutada võrdlusriigina Türgit, nagu on märgitud teises tootmistegureid käsitlevas teates, teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et ta kasutab GTA andmebaasi tootmistegurite moonutamata kulude kindlaksmääramiseks ning Türgi statistikaameti andmeid moonutamata tööjõu- ja energiakulude kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(115)

Lähtuvalt otsusest kasutada võrdlusriigina Türgit, nagu on märgitud teises tootmistegureid käsitlevas teates, teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et ta kasutab GTA andmebaasi tootmistegurite moonutamata kulude kindlaksmääramiseks ning Türgi statistikaameti andmeid moonutamata tööjõu- ja energiakulude kindlaksmääramiseks.

3.2.4.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

3.2.4.1.   Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

| (116) | Komisjon märkis esimeses ja teises tootmistegureid käsitlevas teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kavatseb ta kasutada järgmisi allikaid:






  a) | Global Trade Atlas (edaspidi „GTA andmebaas“) (58) seoses toorainetega, |
| --- | --- | --- |

(116)

Komisjon märkis esimeses ja teises tootmistegureid käsitlevas teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kavatseb ta kasutada järgmisi allikaid:

a)

Global Trade Atlas (edaspidi „GTA andmebaas“) (58) seoses toorainetega,

58

| b) | Türgi statistikaamet (edaspidi „Turkstat“) (59) seoses tööjõu ja elektriga, |
| --- | --- |

b)

Türgi statistikaamet (edaspidi „Turkstat“) (59) seoses tööjõu ja elektriga,

59

| c) | andmebaas Orbis (60) andmete hankimiseks Türgi ettevõtja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. |
| --- | --- |

c)

andmebaas Orbis (60) andmete hankimiseks Türgi ettevõtja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta.

60

| (117) | Alljärgnevas tabelis võetakse kokku arvutustes kasutatud tootmistegurid koos vastavate harmoneeritud süsteemi (HS) koodide ja ühiku väärtustega (sealhulgas imporditollimaksude ja transpordikuludega), mis on saadud GTA või Türgi andmebaasidest.

  Tabel 1








  Tootmistegur | Türgi kaubakoodid | Moonutamata väärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Tsitrusviljad, värsked või kuivatatud, mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad) | 0805 21 10 00 | 5,66 CNY/kg |
| Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditeta, valge suhkur | 1701 99 10 00 | 6,15 CNY/kg |
| Lainepaberist või -papist kontori-, kaupluse- jm karbid ja kastid | 4819 10 00 00 | 11,69 CNY/kg |
| Mitmesugused paberist või papist etiketid, pealetrükiga, isekleepuvad | 4821 10 10 00 | 118,30 CNY/kg |
| Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast | 4823 90 40 90 | 38,95 CNY/kg |
| Rauast või terasest konservikarbid, suletavad jootmise või valtsimisega, mida kasutatakse toidu säilitamiseks mahuga kuni 300 liitrit, vooderdusega või ilma, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste ja soojustehniliste seadmeteta | 7310 21 11 00 | 28,26 CNY/kg |
| Tööjõud |
| Tootmissektori tööjõukulud | [ei kohaldata] | 37,70 CNY/tund |
| Energia |
| Elektrienergia | [ei kohaldata] | 0,52 CNY/kWh |

(117)

Alljärgnevas tabelis võetakse kokku arvutustes kasutatud tootmistegurid koos vastavate harmoneeritud süsteemi (HS) koodide ja ühiku väärtustega (sealhulgas imporditollimaksude ja transpordikuludega), mis on saadud GTA või Türgi andmebaasidest.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegur

Türgi kaubakoodid

Moonutamata väärtus

Toorained

Toorained

Tsitrusviljad, värsked või kuivatatud, mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad)

0805 21 10 00

5,66 CNY/kg

Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditeta, valge suhkur

1701 99 10 00

6,15 CNY/kg

Lainepaberist või -papist kontori-, kaupluse- jm karbid ja kastid

4819 10 00 00

11,69 CNY/kg

Mitmesugused paberist või papist etiketid, pealetrükiga, isekleepuvad

4821 10 10 00

118,30 CNY/kg

Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast

4823 90 40 90

38,95 CNY/kg

Rauast või terasest konservikarbid, suletavad jootmise või valtsimisega, mida kasutatakse toidu säilitamiseks mahuga kuni 300 liitrit, vooderdusega või ilma, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste ja soojustehniliste seadmeteta

7310 21 11 00

28,26 CNY/kg

Tööjõud

Tööjõud

Tootmissektori tööjõukulud

[ei kohaldata]

37,70 CNY/tund

Energia

Energia

Elektrienergia

[ei kohaldata]

0,52 CNY/kWh

3.2.4.2.   Toorained ja jäätmed

| (118) | Kuna võrdlusriigi turu kohta andmed puudusid, tugines komisjon kõikide toorainete puhul impordihindadele. Võrdlusriigi impordihind määrati kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Sarnaselt ei arvestatud impordiandmeid WTOsse mittekuuluvatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (61) 1. lisas nimetatud riikidest võrdlusriiki suunatud impordi kohta. Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest ning pealekauba olid sellised impordiandmed ebaolulised. Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu on märgitud punktis 3.2.1.10, järeldas ta, et HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine ei ole asjakohane, kuna esinevad olulised moonutused kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Komisjon leidis, et muudest kolmandatest riikidest pärit import püsis tüüpiline, moodustades 70–100 % Türki suunatud impordi kogumahust. |
| --- | --- |

(118)

Kuna võrdlusriigi turu kohta andmed puudusid, tugines komisjon kõikide toorainete puhul impordihindadele. Võrdlusriigi impordihind määrati kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Sarnaselt ei arvestatud impordiandmeid WTOsse mittekuuluvatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (61) 1. lisas nimetatud riikidest võrdlusriiki suunatud impordi kohta. Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest ning pealekauba olid sellised impordiandmed ebaolulised. Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu on märgitud punktis 3.2.1.10, järeldas ta, et HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine ei ole asjakohane, kuna esinevad olulised moonutused kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Komisjon leidis, et muudest kolmandatest riikidest pärit import püsis tüüpiline, moodustades 70–100 % Türki suunatud impordi kogumahust.

61

| (119) | Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele püüdis komisjon kindlaks määrata konserveeritud mandariinide tootmisel kasutatavate toorainete moonutamata hinna eksportiva tootja tehasesse tarnimise tasandil. Selleks kohaldas ta iga päritoluriigi suhtes võrdlusriigi imporditollimaksu ja lisas impordihinnale omamaised transpordikulud. Kõigi toorainete omamaised transpordikulud määrati hinnanguliselt kindlaks koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal ning konfidentsiaalsuse tagamiseks ei sisaldu need tabelis 1 esitatud võrdlusalustes. |
| --- | --- |

(119)

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele püüdis komisjon kindlaks määrata konserveeritud mandariinide tootmisel kasutatavate toorainete moonutamata hinna eksportiva tootja tehasesse tarnimise tasandil. Selleks kohaldas ta iga päritoluriigi suhtes võrdlusriigi imporditollimaksu ja lisas impordihinnale omamaised transpordikulud. Kõigi toorainete omamaised transpordikulud määrati hinnanguliselt kindlaks koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal ning konfidentsiaalsuse tagamiseks ei sisaldu need tabelis 1 esitatud võrdlusalustes.

3.2.4.3.   Tööjõud

| (120) | Komisjon tegi tööjõukulude statistika kindlaks Türgi statistikaameti andmete põhjal, kes avaldab üksikasjalikku teavet palkade kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon kasutas Türgi töötleva tööstuse 2016. aasta palgaandmeid (viimased kättesaadavad andmed) NACE Rev. 2 klassifikaatori kohase majanduse tegevusala C.10 (toiduainete tootmine) kohta Türgis, et määrata kindlaks moonutamata tööjõukulud (62) vastavalt NACE Rev. 2 klassifikaatorile (63). See teave ei võimalda eristada lihttöölisi ja spetsialiste. Sarnaselt varasemate uurimistega korrigeeriti 2016. aasta keskmist väärtust kuu kohta nõuetekohaselt inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (64) mille on avaldanud Türgi statistikaamet. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon tegi tööjõukulude statistika kindlaks Türgi statistikaameti andmete põhjal, kes avaldab üksikasjalikku teavet palkade kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon kasutas Türgi töötleva tööstuse 2016. aasta palgaandmeid (viimased kättesaadavad andmed) NACE Rev. 2 klassifikaatori kohase majanduse tegevusala C.10 (toiduainete tootmine) kohta Türgis, et määrata kindlaks moonutamata tööjõukulud (62) vastavalt NACE Rev. 2 klassifikaatorile (63). See teave ei võimalda eristada lihttöölisi ja spetsialiste. Sarnaselt varasemate uurimistega korrigeeriti 2016. aasta keskmist väärtust kuu kohta nõuetekohaselt inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (64) mille on avaldanud Türgi statistikaamet.

62

63

64

3.2.4.4.   Elektrienergia

| (121) | Elektrienergia võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti avaldatud elektritariife (65). Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektrienergia hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta. |
| --- | --- |

(121)

Elektrienergia võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti avaldatud elektritariife (65). Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektrienergia hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta.

65

3.2.4.5.   Kulumaterjalid/väheolulised kogused

| (122) | Tulenevalt tootmistegurite suurest arvust ja teatavate toorainete (näiteks sidrunhape, vedelad leelised, soolhape, kaltsiumlaktaat, mitmesugused pakkematerjalid), mis moodustavad kokku vähem kui 2 % tootmise kogukuludest, väheolulisest kogukaalust tootmise kogukulus ning asjaolust, et dumping oli muude peamiste tootmistegurite põhjal juba kindlaks tehtud, arvutas komisjon normaalväärtuse järgmiste tegurite alusel: satsumad, suhkur, plekkpurgid, katted, kastid, paberikarbid ja paberetiketid. Ülejäänud tootmistegurid liigitati kulumaterjalide alla. |
| --- | --- |

(122)

Tulenevalt tootmistegurite suurest arvust ja teatavate toorainete (näiteks sidrunhape, vedelad leelised, soolhape, kaltsiumlaktaat, mitmesugused pakkematerjalid), mis moodustavad kokku vähem kui 2 % tootmise kogukuludest, väheolulisest kogukaalust tootmise kogukulus ning asjaolust, et dumping oli muude peamiste tootmistegurite põhjal juba kindlaks tehtud, arvutas komisjon normaalväärtuse järgmiste tegurite alusel: satsumad, suhkur, plekkpurgid, katted, kastid, paberikarbid ja paberetiketid. Ülejäänud tootmistegurid liigitati kulumaterjalide alla.

| (123) | Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukulus koostööd tegeva eksportiva tootja andmete põhjal ja kohaldas seda protsendimäära kindlakstehtud moonutamata hindu kasutades ümberarvutatud toorainekuludele. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukulus koostööd tegeva eksportiva tootja andmete põhjal ja kohaldas seda protsendimäära kindlakstehtud moonutamata hindu kasutades ümberarvutatud toorainekuludele.

3.2.4.6.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (124) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsendina eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(124)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsendina eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (125) | Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul kasutas komisjon Türgi tootja (66) avalikult kättesaadavaid finantsandmeid ajavahemiku jaanuar kuni detsember 2019 kohta, nagu teatati teises tootmistegureid käsitlevas teates. |
| --- | --- |

(125)

Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul kasutas komisjon Türgi tootja (66) avalikult kättesaadavaid finantsandmeid ajavahemiku jaanuar kuni detsember 2019 kohta, nagu teatati teises tootmistegureid käsitlevas teates.

66

| (126) | Selle tulemusena lisati moonutamata tootmiskulule järgmine:






  a) | müügi-, üld- ja halduskulud 10,40 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskulude summale; |
| --- | --- | --- |

(126)

Selle tulemusena lisati moonutamata tootmiskulule järgmine:

a)

müügi-, üld- ja halduskulud 10,40 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskulude summale;

| b) | kasum 18,30 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskuludele. |
| --- | --- |

b)

kasum 18,30 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskuludele.

3.2.4.7.   Normaalväärtuse arvutamine

| (127) | Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(127)

Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon järgmist.

| (128) | Esiteks määras komisjon kindlaks konserveeritud mandariinide moonutamata tootmiskulud. Ta kohaldas moonutamata kulusid ühiku kohta koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni konkreetsete tootmistegurite tegelikule tarbimisele. |
| --- | --- |

(128)

Esiteks määras komisjon kindlaks konserveeritud mandariinide moonutamata tootmiskulud. Ta kohaldas moonutamata kulusid ühiku kohta koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni konkreetsete tootmistegurite tegelikule tarbimisele.

| (129) | Teiseks lisas komisjon konserveeritud mandariinide moonutamata tootmiskuludele tootmise üldkulud, mis määrati kindlaks eespool kirjeldatud viisil, et selgitada välja moonutamata tootmiskulud. |
| --- | --- |

(129)

Teiseks lisas komisjon konserveeritud mandariinide moonutamata tootmiskuludele tootmise üldkulud, mis määrati kindlaks eespool kirjeldatud viisil, et selgitada välja moonutamata tootmiskulud.

| (130) | Lõpuks kohaldas komisjon kindlaksmääratud moonutamata tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, nagu on selgitatud põhjenduses 126. |
| --- | --- |

(130)

Lõpuks kohaldas komisjon kindlaksmääratud moonutamata tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, nagu on selgitatud põhjenduses 126.

| (131) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(131)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.3.   Koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni ekspordihind

Koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni ekspordihind

| (132) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis koostööd tegev eksportivate tootjate kontsern uurimisalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus. Seega oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu. |
| --- | --- |

(132)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis koostööd tegev eksportivate tootjate kontsern uurimisalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus. Seega oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

3.4.   Võrdlemine ja dumpingumarginaal

Võrdlemine ja dumpingumarginaal

| (133) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil.

| (134) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandusi tehti seoses riigisisese transpordi, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega vahemikus 2–8 %, krediidikuludega vahemikus 0,1–3 %, vahendustasudega vahemikus 0,1–3 % ja pangatasudega vahemikus 0,1–3 %. |
| --- | --- |

(134)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandusi tehti seoses riigisisese transpordi, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega vahemikus 2–8 %, krediidikuludega vahemikus 0,1–3 %, vahendustasudega vahemikus 0,1–3 % ja pangatasudega vahemikus 0,1–3 %.

| (135) | Kui see oli põhjendatud, kohandas komisjon arvestuslikku normaalväärtust eksportmüügilt võetud tagastamata käibemaksu protsendimääraga. |
| --- | --- |

(135)

Kui see oli põhjendatud, kohandas komisjon arvestuslikku normaalväärtust eksportmüügilt võetud tagastamata käibemaksu protsendimääraga.

| (136) | Komisjon võrdles samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon võrdles samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (137) | Selle põhjal oli Yiguani kontserni kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 184 %. |
| --- | --- |

(137)

Selle põhjal oli Yiguani kontserni kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 184 %.

3.5.   Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumping

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumping

| (138) | Komisjon arvutas välja ka koostööst keeldunud eksportivate tootjate keskmise dumpingumarginaali. Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kasutas komisjon kättesaadavaid fakte. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon arvutas välja ka koostööst keeldunud eksportivate tootjate keskmise dumpingumarginaali. Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kasutas komisjon kättesaadavaid fakte.

| (139) | Esiteks kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni keskmist normaalväärtust. Teiseks kasutas komisjon ekspordihinna kindlaksmääramiseks artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi, olles eelnevalt maha arvestanud koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni ekspordi. Võrreldavuse huvides kohandas komisjon ekspordihinda tehasest hankimise tasandile, lähtudes koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni keskmistest kontrollitud hinnavähendustest, sealhulgas transpordikuludest. |
| --- | --- |

(139)

Esiteks kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni keskmist normaalväärtust. Teiseks kasutas komisjon ekspordihinna kindlaksmääramiseks artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi, olles eelnevalt maha arvestanud koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni ekspordi. Võrreldavuse huvides kohandas komisjon ekspordihinda tehasest hankimise tasandile, lähtudes koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni keskmistest kontrollitud hinnavähendustest, sealhulgas transpordikuludest.

| (140) | Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 206 %. |
| --- | --- |

(140)

Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 206 %.

| (141) | Seepärast ei ole kahtlust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(141)

Seepärast ei ole kahtlust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.6.   Järeldus dumpingu jätkumise kohta

Järeldus dumpingu jätkumise kohta

| (142) | Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.7.   Tõendid HRVst pärineva dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Tõendid HRVst pärineva dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (143) | Lisaks dumpingu jätkumise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Seda tehes vaatles komisjon Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate käitumist teistel turgudel, olukorda HRV siseturul ning liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(143)

Lisaks dumpingu jätkumise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Seda tehes vaatles komisjon Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate käitumist teistel turgudel, olukorda HRV siseturul ning liidu turu atraktiivsust.

| (144) | Nagu eespool märgitud, andsid endast märku ja täitsid algatamisteate I lisa ainult viis Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni. Seega oli komisjonile kättesaadav vähe teavet Hiina eksportivate tootjate tootmise ja vaba tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(144)

Nagu eespool märgitud, andsid endast märku ja täitsid algatamisteate I lisa ainult viis Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni. Seega oli komisjonile kättesaadav vähe teavet Hiina eksportivate tootjate tootmise ja vaba tootmisvõimsuse kohta.

| (145) | Seepärast tuli enamiku dumpingu jätkumise ja kordumise kohta allpool esitatud järelduste tegemisel toetuda muudele allikatele, st Eurostati ja GTA andmebaasidele ning teabele, mille Hiina kaubanduskoda ja liidu tootmisharu läbivaatamistaotluses esitasid. Kõnealuse teabe analüüsimise tulemusena sai teatavaks järgmine. |
| --- | --- |

(145)

Seepärast tuli enamiku dumpingu jätkumise ja kordumise kohta allpool esitatud järelduste tegemisel toetuda muudele allikatele, st Eurostati ja GTA andmebaasidele ning teabele, mille Hiina kaubanduskoda ja liidu tootmisharu läbivaatamistaotluses esitasid. Kõnealuse teabe analüüsimise tulemusena sai teatavaks järgmine.

3.7.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

| (146) | Hiina on kaugelt kõige suurem konserveeritud mandariinide tootjariik maailmas, kelle toodang moodustab hinnanguliselt 540 000 – 700 000 tonni (67). |
| --- | --- |

(146)

Hiina on kaugelt kõige suurem konserveeritud mandariinide tootjariik maailmas, kelle toodang moodustab hinnanguliselt 540 000 – 700 000 tonni (67).

67

| (147) | Hiina kogu tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta ei saanud komisjon HRV kohta üldist teavet. Seega tugines komisjon oma järeldustes väljavõttelise uuringu küsimustikule vastanud viie tootja/tootjate kontserni esitatud teabele. Hiina vaba tootmisvõimsus, millest viis tootjat/tootjate kontserni teatasid, oli ligikaudu 40 000 – 60 000 tonni (st ligikaudu 40 % nende tootmisvõimsusest), mis on juba suurem kui liidu tootmisharu kogu müügimaht. |
| --- | --- |

(147)

Hiina kogu tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta ei saanud komisjon HRV kohta üldist teavet. Seega tugines komisjon oma järeldustes väljavõttelise uuringu küsimustikule vastanud viie tootja/tootjate kontserni esitatud teabele. Hiina vaba tootmisvõimsus, millest viis tootjat/tootjate kontserni teatasid, oli ligikaudu 40 000 – 60 000 tonni (st ligikaudu 40 % nende tootmisvõimsusest), mis on juba suurem kui liidu tootmisharu kogu müügimaht.

3.7.2.   Hiina eksportijate käitumine kolmandate riikide turgudel

Hiina eksportijate käitumine kolmandate riikide turgudel

| (148) | Hiina ekspordihind kolmandate riikide turgudel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil määrati kindlaks GTA ekspordistatistikast kättesaadavate andmete põhjal, (68) nimelt HRVst pärit ekspordi koguste ja väärtuste põhjal (FOB tasandil). Liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks tähtsuselt kolmas eksporditurg. Liitu suunatud ekspordi keskmine ühikuhind on 1,17 USA dollarit/kg. Tähtsuselt esimene ja teine eksporditurg on Ameerika Ühendriigid ja Jaapan. Keskmised ühikuhinnad on vastavalt 1,19 ja 1,15 USA dollarit/kg. |
| --- | --- |

(148)

Hiina ekspordihind kolmandate riikide turgudel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil määrati kindlaks GTA ekspordistatistikast kättesaadavate andmete põhjal, (68) nimelt HRVst pärit ekspordi koguste ja väärtuste põhjal (FOB tasandil). Liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks tähtsuselt kolmas eksporditurg. Liitu suunatud ekspordi keskmine ühikuhind on 1,17 USA dollarit/kg. Tähtsuselt esimene ja teine eksporditurg on Ameerika Ühendriigid ja Jaapan. Keskmised ühikuhinnad on vastavalt 1,19 ja 1,15 USA dollarit/kg.

68

| (149) | GTA andmebaasi ja Hiina kaubanduskoja kohaselt vähenes eksport Ameerika Ühendriikidesse aastatel 2018–2019 oluliselt, 195 066 tonnilt 139 682 tonnini (erinevus 55 384 tonni, mis on võrdne liidu kogutarbimisega). See vähenemine on peamiselt selgitatav konserveeritud mandariinidele täiendava 25 % tollimaksu kehtestamisega (osana laiemast tollimaksude paketist, mille Ameerika Ühendriigid kehtestasid paragrahvi 301 kohaste meetmetega Hiina impordi suhtes) (69). |
| --- | --- |

(149)

GTA andmebaasi ja Hiina kaubanduskoja kohaselt vähenes eksport Ameerika Ühendriikidesse aastatel 2018–2019 oluliselt, 195 066 tonnilt 139 682 tonnini (erinevus 55 384 tonni, mis on võrdne liidu kogutarbimisega). See vähenemine on peamiselt selgitatav konserveeritud mandariinidele täiendava 25 % tollimaksu kehtestamisega (osana laiemast tollimaksude paketist, mille Ameerika Ühendriigid kehtestasid paragrahvi 301 kohaste meetmetega Hiina impordi suhtes) (69).

69

3.7.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (150) | Liidu turg on oluliselt väiksem kui Hiina tootjate olemasolev vaba tootmisvõimsus. Peale selle on Hiina tootjad kaotanud kaubandusprobleemide tõttu Ameerika Ühendriikidega (70) ligikaudu 55 000 tonni ulatuses eksporti Ameerika Ühendriikidesse, mida on lihtne liidu turule ümber suunata. See maht on liidu tarbimisest oluliselt suurem. Enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli liit Hiina jaoks traditsiooniline turg: Hiina eksport oli üle kolme korra suurem kui tema praegune eksport liitu. Liidu turule suunatud ekspordi keskmine hind (1,17 USA dollarit/kg) on veidi kõrgem kui Jaapani puhul (1,15 USA dollarit/kg), kuid oluliselt kõrgem võrreldes Taisse suunatud ekspordi hinnaga (1,04 USA dollarit/kg). Samuti tuleb tähele panna, et Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hind (1,19 USA dollarit/kg) jääb sarnasesse vahemikku liitu suunatud ekspordi hinnaga. |
| --- | --- |

(150)

Liidu turg on oluliselt väiksem kui Hiina tootjate olemasolev vaba tootmisvõimsus. Peale selle on Hiina tootjad kaotanud kaubandusprobleemide tõttu Ameerika Ühendriikidega (70) ligikaudu 55 000 tonni ulatuses eksporti Ameerika Ühendriikidesse, mida on lihtne liidu turule ümber suunata. See maht on liidu tarbimisest oluliselt suurem. Enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli liit Hiina jaoks traditsiooniline turg: Hiina eksport oli üle kolme korra suurem kui tema praegune eksport liitu. Liidu turule suunatud ekspordi keskmine hind (1,17 USA dollarit/kg) on veidi kõrgem kui Jaapani puhul (1,15 USA dollarit/kg), kuid oluliselt kõrgem võrreldes Taisse suunatud ekspordi hinnaga (1,04 USA dollarit/kg). Samuti tuleb tähele panna, et Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hind (1,19 USA dollarit/kg) jääb sarnasesse vahemikku liitu suunatud ekspordi hinnaga.

70

| (151) | Arvestades Hiinas olemasolevat suurt tootmisvõimsust (ja seega suutlikkust tootmismahtu kiiresti suurendada) ja tema varasemat dumpingut, on kokkuvõttes mõistlik järeldada, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa liidu turule suunatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu. |
| --- | --- |

(151)

Arvestades Hiinas olemasolevat suurt tootmisvõimsust (ja seega suutlikkust tootmismahtu kiiresti suurendada) ja tema varasemat dumpingut, on kokkuvõttes mõistlik järeldada, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa liidu turule suunatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu.

3.8.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (152) | Eeltoodut silmas pidades leidis komisjon, et esineb dumpingu jätkumise tõenäosus, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda. Eelkõige osutavad Hiina eksportijate/tootjate puhul kindlaks tehtud normaalväärtuse tase, koostööd tegeva tootja kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnatase, liidu turu atraktiivsus ning märkimisväärse tootmisvõimsuse olemasolu HRVs suurele tõenäosusele, et dumping võib jätkuda, kui kehtivad meetmed kehtetuks tunnistataks. |
| --- | --- |

(152)

Eeltoodut silmas pidades leidis komisjon, et esineb dumpingu jätkumise tõenäosus, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda. Eelkõige osutavad Hiina eksportijate/tootjate puhul kindlaks tehtud normaalväärtuse tase, koostööd tegeva tootja kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnatase, liidu turu atraktiivsus ning märkimisväärse tootmisvõimsuse olemasolu HRVs suurele tõenäosusele, et dumping võib jätkuda, kui kehtivad meetmed kehtetuks tunnistataks.

3.9.   Dumpingu kordumise tõenäosus

Dumpingu kordumise tõenäosus

| (153) | Nagu on märgitud põhjenduses 165, oli Hiina import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tarbimisega võrreldes märkimisväärne. Uurimine näitas, et Hiina import sisenes liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga. Kindlakstehtud dumpingumarginaale kinnitab peale selle analüüs kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi hinna kohta, mis tundub olevat veelgi madalam, nagu on kirjeldatud põhjenduses 150. Võttes arvesse punktides 3.7.2 ja 3.7.3 käsitletud elemente, jõudis komisjon ka järeldusele, et meetmete aegumise korral oleks väga tõenäoline, et Hiina tootjad ekspordiksid märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga vaatlusalust toodet liitu. Seega on tõendeid dumpingu tõenäolise jätkumise ja igal juhul dumpingu tõenäolise kordumise kohta, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(153)

Nagu on märgitud põhjenduses 165, oli Hiina import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tarbimisega võrreldes märkimisväärne. Uurimine näitas, et Hiina import sisenes liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga. Kindlakstehtud dumpingumarginaale kinnitab peale selle analüüs kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi hinna kohta, mis tundub olevat veelgi madalam, nagu on kirjeldatud põhjenduses 150. Võttes arvesse punktides 3.7.2 ja 3.7.3 käsitletud elemente, jõudis komisjon ka järeldusele, et meetmete aegumise korral oleks väga tõenäoline, et Hiina tootjad ekspordiksid märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga vaatlusalust toodet liitu. Seega on tõendeid dumpingu tõenäolise jätkumise ja igal juhul dumpingu tõenäolise kordumise kohta, kui meetmetel lastakse aeguda.

4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Üldised tähelepanekud

Üldised tähelepanekud

| (154) | Mandariinisaak koristatakse sügisel ja talvel, saagikoristus- ja töötlemisperiood algab oktoobri alguses ning lõpeb umbes järgmise aasta jaanuari lõpus (teatavate sortide puhul veebruaris või märtsis). Enamik ostu-müügilepinguid sõlmitakse iga hooaja esimestel kuudel. Konserveeritud mandariinide tootmises on tavaks kasutada võrdlusperioodina hooaega (ajavahemik 1. oktoobrist kuni järgmise aasta 30. septembrini). Komisjon võttis selle tava oma analüüsi aluseks, nii nagu algses uurimiseski. |
| --- | --- |

(154)

Mandariinisaak koristatakse sügisel ja talvel, saagikoristus- ja töötlemisperiood algab oktoobri alguses ning lõpeb umbes järgmise aasta jaanuari lõpus (teatavate sortide puhul veebruaris või märtsis). Enamik ostu-müügilepinguid sõlmitakse iga hooaja esimestel kuudel. Konserveeritud mandariinide tootmises on tavaks kasutada võrdlusperioodina hooaega (ajavahemik 1. oktoobrist kuni järgmise aasta 30. septembrini). Komisjon võttis selle tava oma analüüsi aluseks, nii nagu algses uurimiseski.

4.2.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (155) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid samasugust toodet kaks koostööd tegevat liidu tootjat. Kuni hooaja 2017/2018 lõpuni oli liidu tootjaid kolm. Kolmas liidu tootja (71) lõpetas tootmise alates hooaja 2017/2018 lõpust. Andmed kõnealuse endise tootja kohta lisati teatavatesse makromajanduslikesse näitajatesse kooskõlas komisjoni tavapraktikaga võtta kahju analüüsimisel arvesse kõiki vaatlusalust perioodi käsitlevaid teadaolevaid andmeid, et kajastada liidu tootmisharule tüüpilist majanduslikku olukorda võimalikult täpselt, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(155)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid samasugust toodet kaks koostööd tegevat liidu tootjat. Kuni hooaja 2017/2018 lõpuni oli liidu tootjaid kolm. Kolmas liidu tootja (71) lõpetas tootmise alates hooaja 2017/2018 lõpust. Andmed kõnealuse endise tootja kohta lisati teatavatesse makromajanduslikesse näitajatesse kooskõlas komisjoni tavapraktikaga võtta kahju analüüsimisel arvesse kõiki vaatlusalust perioodi käsitlevaid teadaolevaid andmeid, et kajastada liidu tootmisharule tüüpilist majanduslikku olukorda võimalikult täpselt, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 4 lõikega 1.

71

| (156) | Liidu samasuguse toote kogutoodang määrati kindlaks küsimustiku vastuste põhjal, mille kaks koostööd tegevat liidu tootjat vaatlusaluse perioodi kohta esitasid. Andmed endise tootja toodangu kohta põhinesid Fenavali kaebuses esitatud teabel ja need on kajastatud kuni hooajani 2017/2018. |
| --- | --- |

(156)

Liidu samasuguse toote kogutoodang määrati kindlaks küsimustiku vastuste põhjal, mille kaks koostööd tegevat liidu tootjat vaatlusaluse perioodi kohta esitasid. Andmed endise tootja toodangu kohta põhinesid Fenavali kaebuses esitatud teabel ja need on kajastatud kuni hooajani 2017/2018.

| (157) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et kaht koostööd tegevat liidu tootjat, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(157)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et kaht koostööd tegevat liidu tootjat, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (158) | Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena. |
| --- | --- |

(158)

Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.

| (159) | Tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi liidu toodang vahemikku 18 000 – 24 000 tonni. |
| --- | --- |

(159)

Tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi liidu toodang vahemikku 18 000 – 24 000 tonni.

4.3.   Liidu näiline tarbimine

Liidu näiline tarbimine

| (160) | Komisjon arvutas liidu tarbimise liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal. Kuigi uurimisaluse toote tootmine on hooajaline, jaotub tarbimine aasta lõikes ühtlaselt. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon arvutas liidu tarbimise liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal. Kuigi uurimisaluse toote tootmine on hooajaline, jaotub tarbimine aasta lõikes ühtlaselt.

| (161) | Selle põhjal arenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 48 000 -64 000 | 56 000 -60 000 | 45 000 -60 000 | 47 000 -63 000 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 118 | 94 | 99 |
| Allikas: kaebus, liidu tootjate vastused küsimustikule, Eurostat. |

(161)

Selle põhjal arenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnides)

48 000 -64 000

56 000 -60 000

45 000 -60 000

47 000 -63 000

Indeks (2015/2016 = 100)

100

118

94

99

Allikas: kaebus, liidu tootjate vastused küsimustikule, Eurostat.

Allikas: kaebus, liidu tootjate vastused küsimustikule, Eurostat.

| (162) | Vaatlusalusel perioodil kõikus liidu tarbimine sõltuvalt liidu saagi kvaliteedist. |
| --- | --- |

(162)

Vaatlusalusel perioodil kõikus liidu tarbimine sõltuvalt liidu saagi kvaliteedist.

4.4.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.4.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (163) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Impordi turuosa kindlaksmääramiseks võrreldi impordi mahtu liidu tarbimisega, nagu on esitatud eespool tabelis 2. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Impordi turuosa kindlaksmääramiseks võrreldi impordi mahtu liidu tarbimisega, nagu on esitatud eespool tabelis 2.

| (164) | HRVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht ja turuosa | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht (tonnides) | 29 392 | 27 604 | 23 527 | 19 152 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 94 | 80 | 65 |
| HRV turuosa (%) | 61-46 | 49-37 | 52-39 | 41-30 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 80 | 85 | 66 |
| Allikas: Eurostat. |

(164)

HRVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht (tonnides)

29 392

27 604

23 527

19 152

Indeks (2015/2016 = 100)

100

94

80

65

HRV turuosa (%)

61-46

49-37

52-39

41-30

Indeks (2015/2016 = 100)

100

80

85

66

Allikas: Eurostat.

Allikas: Eurostat.

| (165) | HRVst pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 35 %. Sarnaselt impordimahule vähenes vaatlusalusel perioodil ka Hiina impordi turuosa, mis kahanes 34 % võrra. Hoolimata sellest vähenevast suundumusest püsis vaatlusaluse toote turuosa märkimisväärne. |
| --- | --- |

(165)

HRVst pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 35 %. Sarnaselt impordimahule vähenes vaatlusalusel perioodil ka Hiina impordi turuosa, mis kahanes 34 % võrra. Hoolimata sellest vähenevast suundumusest püsis vaatlusaluse toote turuosa märkimisväärne.

4.4.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (166) | Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnasuundumuse kindlaks Eurostati statistika põhjal. HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn) | 968 | 994 | 1 025 | 1 123 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 103 | 106 | 116 |
| Allikas: Eurostat. |

(166)

Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnasuundumuse kindlaks Eurostati statistika põhjal. HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad

Impordihinnad

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn)

968

994

1 025

1 123

Indeks (2015/2016 = 100)

100

103

106

116

Allikas: Eurostat.

Allikas: Eurostat.

| (167) | Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordi hinnad vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokku 16 %. |
| --- | --- |

(167)

Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordi hinnad vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokku 16 %.

| (168) | Kuna ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja impordi maht esindas ligikaudu 45–65 % Hiina impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks), uuriti impordistatistika põhjal hinna allalöömist ka Hiinast pärit koguimpordi puhul. |
| --- | --- |

(168)

Kuna ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja impordi maht esindas ligikaudu 45–65 % Hiina impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks), uuriti impordistatistika põhjal hinna allalöömist ka Hiinast pärit koguimpordi puhul.

| (169) | Selleks võrreldi koostööd tegevate liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul Eurostati andmetega vastavate HRV impordi kaalutud keskmiste CIF-hindade (kulud, kindlustus ja vedu) kohta. CIF-hindu (kulud, kindlustus ja vedu) kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nimelt tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Vastuses Hiina kaubanduskojalt lõpliku avalikustamise kohta saadud märkusele kinnitas komisjon, et hindade allalöömise analüüsimisel ei lisanud ta kaalutud keskmistele CIF-väärtustele kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(169)

Selleks võrreldi koostööd tegevate liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul Eurostati andmetega vastavate HRV impordi kaalutud keskmiste CIF-hindade (kulud, kindlustus ja vedu) kohta. CIF-hindu (kulud, kindlustus ja vedu) kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nimelt tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Vastuses Hiina kaubanduskojalt lõpliku avalikustamise kohta saadud märkusele kinnitas komisjon, et hindade allalöömise analüüsimisel ei lisanud ta kaalutud keskmistele CIF-väärtustele kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (170) | Sel alusel tehtud võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hindu alla 9–11 %, kui arvestada impordihindu ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Dumpinguvastaseid tollimakse arvesse võttes ei teinud komisjon kindlaks hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(170)

Sel alusel tehtud võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hindu alla 9–11 %, kui arvestada impordihindu ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Dumpinguvastaseid tollimakse arvesse võttes ei teinud komisjon kindlaks hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (171) | Arvestades üksnes Hiina koostööd tegeva eksportija esitatud impordihindu, mida on nõuetekohaselt korrigeeritud, saaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teha kindlaks hindade allalöömise marginaali vahemikus 9–11 %, võtmata arvesse kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse. Ka sel juhul ei teinud komisjon dumpinguvastaseid tollimakse arvesse võttes kindlaks hindade allalöömist. |
| --- | --- |

(171)

Arvestades üksnes Hiina koostööd tegeva eksportija esitatud impordihindu, mida on nõuetekohaselt korrigeeritud, saaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teha kindlaks hindade allalöömise marginaali vahemikus 9–11 %, võtmata arvesse kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse. Ka sel juhul ei teinud komisjon dumpinguvastaseid tollimakse arvesse võttes kindlaks hindade allalöömist.

4.5.   Import liitu muudest kolmandatest riikidest

Import liitu muudest kolmandatest riikidest

| (172) | Vaatlusalusel perioodil kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht oluliselt. Enamik sellest impordist pärines Türgist (vaatlusalusel perioodil 82 %).

  Tabel 5


  Import muudest kolmandatest riikidest | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 9 416 | 12 660 | 15 552 | 21 827 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 134 | 165 | 232 |
| Turuosa (%) | 20-15 | 23-17 | 35-26 | 46-35 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 175 | 233 |
| Allikas: Eurostat. |

(172)

Vaatlusalusel perioodil kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht oluliselt. Enamik sellest impordist pärines Türgist (vaatlusalusel perioodil 82 %).

Tabel 5

Tabel 5

Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

9 416

12 660

15 552

21 827

Indeks (2015/2016 = 100)

100

134

165

232

Turuosa (%)

20-15

23-17

35-26

46-35

Indeks (2015/2016 = 100)

100

114

175

233

Allikas: Eurostat.

Allikas: Eurostat.

| (173) | Türgi eksportijate ja tootjate müük liidu turul on vaatlusalusel perioodil kasvanud. Sellest kasvust hoolimata olid Hiina eksportivad tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt suurimad vaatlusaluse toote tarnijad liidus. |
| --- | --- |

(173)

Türgi eksportijate ja tootjate müük liidu turul on vaatlusalusel perioodil kasvanud. Sellest kasvust hoolimata olid Hiina eksportivad tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt suurimad vaatlusaluse toote tarnijad liidus.

4.6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.6.1.   Üldised tähelepanekud

Üldised tähelepanekud

| (174) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avalduva mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid. |
| --- | --- |

(174)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avalduva mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

| (175) | Makromajanduslikud näitajad (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, kasv, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk) määrati kindlaks kogu liidu tootmisharu tasandil. Selleks kasutas komisjon kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning liidu tootjate vastuseid küsimustikule. Nagu on märgitud põhjenduses 156, võttis komisjon kolmanda tootja puhul, kes lõpetas tegevuse hooaja 2017/2018 lõpus, arvesse andmeid, mille Fenaval esitas kaebuses. |
| --- | --- |

(175)

Makromajanduslikud näitajad (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, kasv, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk) määrati kindlaks kogu liidu tootmisharu tasandil. Selleks kasutas komisjon kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning liidu tootjate vastuseid küsimustikule. Nagu on märgitud põhjenduses 156, võttis komisjon kolmanda tootja puhul, kes lõpetas tegevuse hooaja 2017/2018 lõpus, arvesse andmeid, mille Fenaval esitas kaebuses.

| (176) | Mikromajanduslikke näitajaid (müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, laovarud, töötasud ja tootmiskulud) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsiti kahe koostööd teinud liidu tootja tasandil. |
| --- | --- |

(176)

Mikromajanduslikke näitajaid (müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, laovarud, töötasud ja tootmiskulud) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsiti kahe koostööd teinud liidu tootja tasandil.

4.6.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.6.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (177) | Kolme tegutsenud liidu tootja puhul muutusid liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 18 000 -25 000 | 25 000 -34 000 | 12 000 -16 000 | 18 000 -24 000 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 67 | 97 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 46 000 -62 000 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 100 | 71 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 28,3 | 38,8 | 19,1 | 38,9 |
| Allikas: kaebus ja liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(177)

Kolme tegutsenud liidu tootja puhul muutusid liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

18 000 -25 000

25 000 -34 000

12 000 -16 000

18 000 -24 000

Indeks (2015/2016 = 100)

100

137

67

97

Tootmisvõimsus (tonnides)

66 000 -88 000

66 000 -88 000

66 000 -88 000

46 000 -62 000

Indeks (2015/2016 = 100)

100

100

100

71

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

28,3

38,8

19,1

38,9

Allikas: kaebus ja liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (178) | Vaatlusalusel perioodil püsis liidu kogu tootmismaht keskmiselt stabiilne ning kõikumised olid seotud saagi kvaliteediga (hooaja 2016/2017 saak oli väga hea ja järgmise hooaja saak kehv) ja asjaoluga, et kolmas liidu tootja lõpetas hooaja 2017/2018 lõpus tootmise. Seepärast tootis vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult kaks koostööd tegevat liidu tootjat. |
| --- | --- |

(178)

Vaatlusalusel perioodil püsis liidu kogu tootmismaht keskmiselt stabiilne ning kõikumised olid seotud saagi kvaliteediga (hooaja 2016/2017 saak oli väga hea ja järgmise hooaja saak kehv) ja asjaoluga, et kolmas liidu tootja lõpetas hooaja 2017/2018 lõpus tootmise. Seepärast tootis vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult kaks koostööd tegevat liidu tootjat.

| (179) | Tootmisvõimsuse rakendamisaste püsis vaatlusalusel perioodil süstemaatiliselt alla 50 %. Seda suhteliselt madalat rakendusastet selgitab asjaolu, et peamine konserveeritud mandariinide tootjate kasutatav tooraine on värsked puuviljad, mis riknevad kiiresti. Sellest tulenevalt peab saagikoristuse tippajal olema kättesaadav tootmisvõimsus, mis võimaldaks värskeid puuvilju suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul töödelda. |
| --- | --- |

(179)

Tootmisvõimsuse rakendamisaste püsis vaatlusalusel perioodil süstemaatiliselt alla 50 %. Seda suhteliselt madalat rakendusastet selgitab asjaolu, et peamine konserveeritud mandariinide tootjate kasutatav tooraine on värsked puuviljad, mis riknevad kiiresti. Sellest tulenevalt peab saagikoristuse tippajal olema kättesaadav tootmisvõimsus, mis võimaldaks värskeid puuvilju suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul töödelda.

4.6.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (180) | Kolme tegutsenud liidu tootja puhul muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 15 000 -20 000 | 22 000 -30 000 | 12 000 -16 000 | 13 000 -17 000 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 146 | 81 | 86 |
| Turuosa (%) | 32 | 40 | 28 | 28 |

(180)

Kolme tegutsenud liidu tootja puhul muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

15 000 -20 000

22 000 -30 000

12 000 -16 000

13 000 -17 000

Indeks (2015/2016 = 100)

100

146

81

86

Turuosa (%)

32

40

28

28

| (181) | Liidu tootmisharu müük on üldiselt järginud sarnast suundumust kui liidu toodang. Kokku vähenes liidu tootmisharu müük hooaja 2015/2016 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 14 %, kuigi tarbimine püsis samal ajavahemikul suhteliselt stabiilne. Peale selle vähenes liidu tootmisharu turuosa 4 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(181)

Liidu tootmisharu müük on üldiselt järginud sarnast suundumust kui liidu toodang. Kokku vähenes liidu tootmisharu müük hooaja 2015/2016 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 14 %, kuigi tarbimine püsis samal ajavahemikul suhteliselt stabiilne. Peale selle vähenes liidu tootmisharu turuosa 4 protsendipunkti.

4.6.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (182) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 120 | 106 | 118 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 60-80 | 60-90 | 30-50 | 50-60 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 64 | 83 |
| Allikas: kaebus ja liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(182)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2015/2016 = 100)

100

120

106

118

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

60-80

60-90

30-50

50-60

Indeks (2015/2016 = 100)

100

114

64

83

Allikas: kaebus ja liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (183) | Kogu tööhõive kasvas vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. Tootlikkus, mida väljendatakse tootmismahuna töötaja kohta, vähenes vaatlusalusel perioodil, langedes kõige madalamale hooajal 2017/2018, kui üks liidu tootja lõpetas tegevuse. Sellega seoses märgib komisjon, et kõnealuse tootmisharu tootlikkust mõjutavad kättesaadavate värskete puuviljade kvaliteet ja kogus, mis tähendab seda, et kui saak on hea, siis tootlikkus kasvab, ja kui saak on kehv, siis tootlikkus väheneb. Hooaeg 2016/2017 oli tsitrusviljade saagi poolest eriti hea, seega oli tootlikkus sellel hooajal suurim. |
| --- | --- |

(183)

Kogu tööhõive kasvas vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. Tootlikkus, mida väljendatakse tootmismahuna töötaja kohta, vähenes vaatlusalusel perioodil, langedes kõige madalamale hooajal 2017/2018, kui üks liidu tootja lõpetas tegevuse. Sellega seoses märgib komisjon, et kõnealuse tootmisharu tootlikkust mõjutavad kättesaadavate värskete puuviljade kvaliteet ja kogus, mis tähendab seda, et kui saak on hea, siis tootlikkus kasvab, ja kui saak on kehv, siis tootlikkus väheneb. Hooaeg 2016/2017 oli tsitrusviljade saagi poolest eriti hea, seega oli tootlikkus sellel hooajal suurim.

4.6.2.4.   Kasv

| (184) | Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 14 % võrra, mis on osaliselt tingitud sellest, et üks tootja lõpetas vaatlusalusel perioodil tegevuse. Seega vähenes nii liidu tootmisharu turuosa (4 protsendipunkti) kui ka asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (17 protsendipunkti). |
| --- | --- |

(184)

Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 14 % võrra, mis on osaliselt tingitud sellest, et üks tootja lõpetas vaatlusalusel perioodil tegevuse. Seega vähenes nii liidu tootmisharu turuosa (4 protsendipunkti) kui ka asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (17 protsendipunkti).

4.6.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.6.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (185) | Liidu tootjate keskmine ühiku müügihind (eurot/tonn) liidu turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihinnad vabal turul liidus | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind (eurot/tonn) | 1 340 -1 450 | 1 330 -1 450 | 1 390 -1 510 | 1 410 -1 530 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn) | 1 310 -1 420 | 1 300 -1 410 | 1 580 -1 710 | 1 320 -1 430 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 120 | 100 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(185)

Liidu tootjate keskmine ühiku müügihind (eurot/tonn) liidu turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad vabal turul liidus

Müügihinnad vabal turul liidus

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügihind (eurot/tonn)

1 340 -1 450

1 330 -1 450

1 390 -1 510

1 410 -1 530

Indeks (2015/2016 = 100)

100

99

103

104

Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

1 310 -1 420

1 300 -1 410

1 580 -1 710

1 320 -1 430

Indeks (2015/2016 = 100)

100

99

120

100

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

| (186) | Eespool esitatud tabel näitab ka ühiku keskmise müügihinna muutumist liidu turul võrreldes vastava tootmiskuluga. Müügihind kasvas vaatlusalusel perioodil 4 %, samal ajal kui tootmiskulu püsis samal perioodil suhteliselt stabiilne. Kehva saagi tõttu oli tootmiskulu erandlikult kõrge hooajal 2017/2018. |
| --- | --- |

(186)

Eespool esitatud tabel näitab ka ühiku keskmise müügihinna muutumist liidu turul võrreldes vastava tootmiskuluga. Müügihind kasvas vaatlusalusel perioodil 4 %, samal ajal kui tootmiskulu püsis samal perioodil suhteliselt stabiilne. Kehva saagi tõttu oli tootmiskulu erandlikult kõrge hooajal 2017/2018.

| (187) | Üldiselt suutis liidu tootmisharu tootmiskulusid kontrolli all hoida ja suurendada oma müügihindu vaatlusalusel perioodil 4 % võrra, tagades seeläbi oma kasumlikkuse olulise paranemise vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(187)

Üldiselt suutis liidu tootmisharu tootmiskulusid kontrolli all hoida ja suurendada oma müügihindu vaatlusalusel perioodil 4 % võrra, tagades seeläbi oma kasumlikkuse olulise paranemise vaatlusalusel perioodil.

4.6.3.2.   Tööjõukulud

| (188) | Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 21 380 -23 200 | 21 450 -23 270 | 20 850 -22 630 | 21 680 -23 530 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 97 | 101 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(188)

Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

21 380 -23 200

21 450 -23 270

20 850 -22 630

21 680 -23 530

Indeks (2015/2016 = 100)

100

100

97

101

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

| (189) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid kogu vaatlusalusel perioodil stabiilsed ja hooajaga 2017/2018 seotud ebasoodsad tingimused neis suures osas ei kajastunud. |
| --- | --- |

(189)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid kogu vaatlusalusel perioodil stabiilsed ja hooajaga 2017/2018 seotud ebasoodsad tingimused neis suures osas ei kajastunud.

4.6.3.3.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (190) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidu vabaturul (% müügikäibest) | 1,6-2,2 | 1,8-2,4 | –11,7-
  –12,9 | 4,2-5,8 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 109 | –583 | 262 |
| Rahavoog | 550 000 -600 000 | 780 000 -850 000 | –1 440 000 -
  –1 320 000 | 1 590 000 -1 730 000 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 141 | –238 | 287 |
| Investeeringud | 920 000 -1 140 000 | 1 260 000 -1 550 000 | 430 000 -530 000 | 1 500 000 -1 840 000 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 47 | 161 |
| Investeeringutasuvus | 100 | 119 | –460 | 280 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(190)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidu vabaturul (% müügikäibest)

1,6-2,2

1,8-2,4

–11,7-

–12,9

4,2-5,8

Indeks (2015/2016 = 100)

100

109

–583

262

Rahavoog

550 000 -600 000

780 000 -850 000

–1 440 000 -

–1 320 000

1 590 000 -1 730 000

Indeks (2015/2016 = 100)

100

141

–238

287

Investeeringud

920 000 -1 140 000

1 260 000 -1 550 000

430 000 -530 000

1 500 000 -1 840 000

Indeks (2015/2016 = 100)

100

137

47

161

Investeeringutasuvus

100

119

–460

280

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

| (191) | Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks määras komisjon kindlaks liidu turul samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokasumi protsendina sellise müügi käibest. |
| --- | --- |

(191)

Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks määras komisjon kindlaks liidu turul samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokasumi protsendina sellise müügi käibest.

| (192) | Kasumlikkus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Kasumlikkust käsitlevad andmed näitavad järsku langust hooajal 2017/2018. Kooskõlas eespool selgitatuga teeniti hooajal 2017/2018 kahjumit, mis oli suurel määral tingitud eriti kehvadest ilmastikutingimustest ja vastavatest suurematest kuludest. Liidu tootmisharu taastas aga kasumlikkuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ja jõudis peaaegu oma sihtkasumini (6,8 %). |
| --- | --- |

(192)

Kasumlikkus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Kasumlikkust käsitlevad andmed näitavad järsku langust hooajal 2017/2018. Kooskõlas eespool selgitatuga teeniti hooajal 2017/2018 kahjumit, mis oli suurel määral tingitud eriti kehvadest ilmastikutingimustest ja vastavatest suurematest kuludest. Liidu tootmisharu taastas aga kasumlikkuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ja jõudis peaaegu oma sihtkasumini (6,8 %).

| (193) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil oli rahavoo muutumine vaatlusaluse toote puhul põhiliselt kooskõlas liidu tootmisharu kasumlikkuse muutumisega. |
| --- | --- |

(193)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil oli rahavoo muutumine vaatlusaluse toote puhul põhiliselt kooskõlas liidu tootmisharu kasumlikkuse muutumisega.

| (194) | Kulude kontrolli all hoidmiseks investeeris liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. Investeeringute tase tõusis eriti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida tõenäoliselt soodustas kõnealusel hooajal prognoositud kasumitase, mida eeldati hea saagi varaste väljavaadete põhjal. Samuti tehti investeeringuid keskkonnaeeskirjade nõuetele vastavuse parandamiseks. |
| --- | --- |

(194)

Kulude kontrolli all hoidmiseks investeeris liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. Investeeringute tase tõusis eriti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida tõenäoliselt soodustas kõnealusel hooajal prognoositud kasumitase, mida eeldati hea saagi varaste väljavaadete põhjal. Samuti tehti investeeringuid keskkonnaeeskirjade nõuetele vastavuse parandamiseks.

| (195) | Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(195)

Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust.

4.6.3.4.   Varud

| (196) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Laovarud | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 2 300 -2 700 | 3 100 -3 610 | 1 800 -2 110 | 4 400 -5 060 |
| Indeks (2015/2016 = 100) | 100 | 133 | 78 | 187 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(196)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Laovarud

Laovarud

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

2 300 -2 700

3 100 -3 610

1 800 -2 110

4 400 -5 060

Indeks (2015/2016 = 100)

Indeks (2015/2016 = 100)

100

133

78

187

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule.

| (197) | Liidu tootjad suurendasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt oma varusid. Kuigi liidu tootmisharu kogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärseid varusid, tuleb samuti tähele panna, et ta jõudis samal ajal selgelt kasumisse. Teatava varude taseme säilitamine on vajalik selleks, et tagada müük vahetult enne uuest saagist tootmise alustamist. Seega ei saa seda käsitada märgina kahjustavast olukorrast. |
| --- | --- |

(197)

Liidu tootjad suurendasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt oma varusid. Kuigi liidu tootmisharu kogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärseid varusid, tuleb samuti tähele panna, et ta jõudis samal ajal selgelt kasumisse. Teatava varude taseme säilitamine on vajalik selleks, et tagada müük vahetult enne uuest saagist tootmise alustamist. Seega ei saa seda käsitada märgina kahjustavast olukorrast.

4.6.3.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (198) | Kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest ja meetmete praegusest tasemest oluliselt kõrgemad (vt põhjendus 137 eespool). Veelgi enam, võttes arvesse vaba tootmisvõimsust ja HRVst pärit impordi hindu (vt põhjendused 147 ja 167), ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule tühiseks pidada. |
| --- | --- |

(198)

Kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest ja meetmete praegusest tasemest oluliselt kõrgemad (vt põhjendus 137 eespool). Veelgi enam, võttes arvesse vaba tootmisvõimsust ja HRVst pärit impordi hindu (vt põhjendused 147 ja 167), ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule tühiseks pidada.

| (199) | Algsed meetmed kehtestati 2008. aasta detsembris. Nagu algses uurimises kindlaks tehti, saavutas liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esimest korda pärast seda sihtkasumile 6,8 % lähedase tulemuse. Võttes arvesse nii liidu tootmisharu üldist olukorda kui ka HRVst pärit impordi jätkuvalt olulist mahtu viimastel aastatel, võib järeldada, et liidu tootmisharu on endiselt ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(199)

Algsed meetmed kehtestati 2008. aasta detsembris. Nagu algses uurimises kindlaks tehti, saavutas liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esimest korda pärast seda sihtkasumile 6,8 % lähedase tulemuse. Võttes arvesse nii liidu tootmisharu üldist olukorda kui ka HRVst pärit impordi jätkuvalt olulist mahtu viimastel aastatel, võib järeldada, et liidu tootmisharu on endiselt ebakindel ja haavatav.

4.6.4.   Järeldus olulise kahju kohta

Järeldus olulise kahju kohta

| (200) | Liidu tootmisharu on varasema kahjuliku dumpingu mõjust taastunud. Kehtivad meetmed on aidanud piirata dumpinguhinnaga importi ja kuna leitakse, et see probleem on kontrolli all, on liidu tootmisharu väljavaated jälle head. Seega on meetmed samuti aidanud liidu tootmisharul keskenduda õiglasele konkureerimisele keskkonnas, kus uute rahvusvaheliste osaliste arv kiiresti kasvab. Samuti mõjutasid kehtivad tollimaksud kogu vaatlusalusel perioodil tehtud investeerimisotsuseid. |
| --- | --- |

(200)

Liidu tootmisharu on varasema kahjuliku dumpingu mõjust taastunud. Kehtivad meetmed on aidanud piirata dumpinguhinnaga importi ja kuna leitakse, et see probleem on kontrolli all, on liidu tootmisharu väljavaated jälle head. Seega on meetmed samuti aidanud liidu tootmisharul keskenduda õiglasele konkureerimisele keskkonnas, kus uute rahvusvaheliste osaliste arv kiiresti kasvab. Samuti mõjutasid kehtivad tollimaksud kogu vaatlusalusel perioodil tehtud investeerimisotsuseid.

| (201) | Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Kuigi teatavad liidu tootjate majandustulemustega seotud kahjunäitajad, nimelt kasumlikkus, investeeringud ja investeeringutasuvus ning rahavoog osutavad stabiilsemale olukorrale, ei ole nende näol tegemist konsolideeritud saavutusega. Muud kahjunäitajad, eelkõige müügimaht, turuosa ja toodang püsisid peaaegu muutumatuna. Üldiselt hinnates osutavad näitajad selgelt sellele, et on märke paranemisest, kuid tootmisharu on jätkuvalt suhteliselt ebakindel. |
| --- | --- |

(201)

Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Kuigi teatavad liidu tootjate majandustulemustega seotud kahjunäitajad, nimelt kasumlikkus, investeeringud ja investeeringutasuvus ning rahavoog osutavad stabiilsemale olukorrale, ei ole nende näol tegemist konsolideeritud saavutusega. Muud kahjunäitajad, eelkõige müügimaht, turuosa ja toodang püsisid peaaegu muutumatuna. Üldiselt hinnates osutavad näitajad selgelt sellele, et on märke paranemisest, kuid tootmisharu on jätkuvalt suhteliselt ebakindel.

| (202) | Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse, et liidu tootmisharu ei ole vaatlusaluse perioodi jooksul kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(202)

Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse, et liidu tootmisharu ei ole vaatlusaluse perioodi jooksul kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (203) | Oma väidetes lõpliku avalikustamise kohta esitas Hiina kaubanduskoda mitu märkust seoses liidu tootmisharu majandusliku olukorraga ning juhtis tähelepanu sellistele teguritele nagu üldine keskkond ja Türgist pärit import, mis võisid põhjustada liidu tootmisharu kahjustava olukorra. Nagu on aga märgitud eespool põhjenduses 202, tegi komisjon kindlaks, et liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju. Seepärast on need märkused ebaolulised. |
| --- | --- |

(203)

Oma väidetes lõpliku avalikustamise kohta esitas Hiina kaubanduskoda mitu märkust seoses liidu tootmisharu majandusliku olukorraga ning juhtis tähelepanu sellistele teguritele nagu üldine keskkond ja Türgist pärit import, mis võisid põhjustada liidu tootmisharu kahjustava olukorra. Nagu on aga märgitud eespool põhjenduses 202, tegi komisjon kindlaks, et liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju. Seepärast on need märkused ebaolulised.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (204) | Kuna liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, hindas komisjon, kas HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumine oleks tõenäoline, kui HRV suhtes kehtestatud meetmetel lastakse alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt aeguda. |
| --- | --- |

(204)

Kuna liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, hindas komisjon, kas HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumine oleks tõenäoline, kui HRV suhtes kehtestatud meetmetel lastakse alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt aeguda.

| (205) | Liidu konserveeritud mandariinide turg on praegu stabiilne ja konkurentsile avatud. Uurimine näitas, et ei tundu olevat mingeid omamaist tööstust ohustavaid tegureid, nagu nõudluse vähenemine ning muutused tarbimisharjumustes, tehnoloogias või eksporditegevuses. Peale selle väitis liidu tootmisharu uurimise käigus, et ei karda muudest kolmandatest riikidest kui HRV pärit impordi hiljutist kasvu, sest kolmandate riikide tootjad konkureerivad õiglaste hindadega ja nende tootmisvõimsus on piiratud. |
| --- | --- |

(205)

Liidu konserveeritud mandariinide turg on praegu stabiilne ja konkurentsile avatud. Uurimine näitas, et ei tundu olevat mingeid omamaist tööstust ohustavaid tegureid, nagu nõudluse vähenemine ning muutused tarbimisharjumustes, tehnoloogias või eksporditegevuses. Peale selle väitis liidu tootmisharu uurimise käigus, et ei karda muudest kolmandatest riikidest kui HRV pärit impordi hiljutist kasvu, sest kolmandate riikide tootjad konkureerivad õiglaste hindadega ja nende tootmisvõimsus on piiratud.

| (206) | Et teha kindlaks, kas see kartus on põhjendatud, uuris komisjon tootmismahtu ja vaba tootmisvõimsust HRVs, liidu turu atraktiivsust ning Hiinast pärit impordi mahtude ja hindade võimalikku mõju hindade muutumisele, samuti sellise muutuse mõju liidu tootmisharu müügimahtudele, hindadele ja kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(206)

Et teha kindlaks, kas see kartus on põhjendatud, uuris komisjon tootmismahtu ja vaba tootmisvõimsust HRVs, liidu turu atraktiivsust ning Hiinast pärit impordi mahtude ja hindade võimalikku mõju hindade muutumisele, samuti sellise muutuse mõju liidu tootmisharu müügimahtudele, hindadele ja kasumlikkusele.

5.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

| (207) | Nagu on juba üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 146–147 eespool, on HRVs olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. HRV on suurim värskete mandariinide tootja maailmas ja riigi eksportivad tootjad suudavad varustada liidu turust mitu korda suuremaid turge. Need tootjad on suuresti orienteeritud eksporditurgudele ja neil on stiimul müüa oma tooteid kõnealustel turgudel suurtes kogustes. Samuti näitab lähiminevik, et Hiina eksportivad tootjad suudavad kiiresti kohaneda ja tarnida liidu turule dumpinguhinnaga importi. Tuleb meelde tuletada, et HRVst pärit vaatlusaluse toote import kasvas eksponentsiaalselt pärast tühistavat kohtuotsust, millega algne määrus 2012. aasta märtsis kehtetuks tunnistati (72). |
| --- | --- |

(207)

Nagu on juba üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 146–147 eespool, on HRVs olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. HRV on suurim värskete mandariinide tootja maailmas ja riigi eksportivad tootjad suudavad varustada liidu turust mitu korda suuremaid turge. Need tootjad on suuresti orienteeritud eksporditurgudele ja neil on stiimul müüa oma tooteid kõnealustel turgudel suurtes kogustes. Samuti näitab lähiminevik, et Hiina eksportivad tootjad suudavad kiiresti kohaneda ja tarnida liidu turule dumpinguhinnaga importi. Tuleb meelde tuletada, et HRVst pärit vaatlusaluse toote import kasvas eksponentsiaalselt pärast tühistavat kohtuotsust, millega algne määrus 2012. aasta märtsis kehtetuks tunnistati (72).

72

5.2.   Hiina dumpingu mõju liidu tootmisharule

Hiina dumpingu mõju liidu tootmisharule

| (208) | Seoses impordi hinnatasemega näitas uurimine, et kui kehtivad meetmed kehtetuks tunnistatakse ja eeldusel, et asjaomasest riigist pärit impordi hind ja liidu tootmisharu hind jäävad samaks kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, löövad impordihinnad liidu tootmisharu hindu alla 9–11 % (kõikide vaatlusaluse toote liikide puhul). Selle tagajärjel väheneks tõenäoliselt liidu tootmisharu müügimaht ja ta kaotaks oma turuosa liidu turul. |
| --- | --- |

(208)

Seoses impordi hinnatasemega näitas uurimine, et kui kehtivad meetmed kehtetuks tunnistatakse ja eeldusel, et asjaomasest riigist pärit impordi hind ja liidu tootmisharu hind jäävad samaks kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, löövad impordihinnad liidu tootmisharu hindu alla 9–11 % (kõikide vaatlusaluse toote liikide puhul). Selle tagajärjel väheneks tõenäoliselt liidu tootmisharu müügimaht ja ta kaotaks oma turuosa liidu turul.

| (209) | Komisjon viis läbi simulatsiooni, et hinnata Hiinast pärit impordi mahu kasvu tõenäolist mõju liidu tootmisharule. Niipea kui liidu tootmisharu müügi- ja tootmismaht Hiinast pärit konserveeritud mandariinide impordi suurenemise tagajärjel 6 200 tonni võrra väheneb, kasvab ühiku tootmiskulu 7,1 %, mis halvendab liidu tootjate olukorda ja viib nad kahjumisse. Hiina eksportivatel tootjatel oleks sellist mahu kasvu lihtne saavutada, võttes arvesse nende suurt vaba tootmisvõimsust, nagu on kindlaks tehtud punktis 3.7.1 eespool. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon viis läbi simulatsiooni, et hinnata Hiinast pärit impordi mahu kasvu tõenäolist mõju liidu tootmisharule. Niipea kui liidu tootmisharu müügi- ja tootmismaht Hiinast pärit konserveeritud mandariinide impordi suurenemise tagajärjel 6 200 tonni võrra väheneb, kasvab ühiku tootmiskulu 7,1 %, mis halvendab liidu tootjate olukorda ja viib nad kahjumisse. Hiina eksportivatel tootjatel oleks sellist mahu kasvu lihtne saavutada, võttes arvesse nende suurt vaba tootmisvõimsust, nagu on kindlaks tehtud punktis 3.7.1 eespool.

| (210) | Arvestades seda, et 82 % muude kolmandate riikide kui HRV impordist on pärit Türgist, ei saa välistada, et Hiina dumpinguhinnaga konserveeritud mandariinid asendaksid osa kõnealusest impordimahust. Samal ajal on Türgist liitu saabunud impordi keskmine müügihind väiksem kui liidu tootmisharu keskmine müügihind, mis tähendab seda, et kui Hiina dumpinguhinnaga konserveeritud mandariinide import liidu turul kasvaks, siis kõigepealt suureneks selle turuosa suure tõenäosusega liidu tootmisharu arvelt, enne kui see võtaks üle Türgi tootjate liitu suunatud ekspordi turuosa. Võttes aga arvesse Hiina tootjate vaba tootmisvõimsust, oleks neil igal juhul lihtne võtta üle nii muude kolmandate riikide (sealhulgas Türgi) kui ka liidu tootjate turuosa. |
| --- | --- |

(210)

Arvestades seda, et 82 % muude kolmandate riikide kui HRV impordist on pärit Türgist, ei saa välistada, et Hiina dumpinguhinnaga konserveeritud mandariinid asendaksid osa kõnealusest impordimahust. Samal ajal on Türgist liitu saabunud impordi keskmine müügihind väiksem kui liidu tootmisharu keskmine müügihind, mis tähendab seda, et kui Hiina dumpinguhinnaga konserveeritud mandariinide import liidu turul kasvaks, siis kõigepealt suureneks selle turuosa suure tõenäosusega liidu tootmisharu arvelt, enne kui see võtaks üle Türgi tootjate liitu suunatud ekspordi turuosa. Võttes aga arvesse Hiina tootjate vaba tootmisvõimsust, oleks neil igal juhul lihtne võtta üle nii muude kolmandate riikide (sealhulgas Türgi) kui ka liidu tootjate turuosa.

5.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (211) | Liidu turu suurus – see on maailmas suuruselt kolmas – on ilmselgelt oluline tegur, mis sellele turule atraktiivsust lisab. Lisaks näitab asjaolu, et HRVst pärit import on kehtivatest meetmetest hoolimata jätkunud, et Hiina eksportivate tootjate jaoks on liidu turg atraktiivne ja nad soovivad seal müüki jätkata. Nagu täheldati pärast tühistavat kohtuotsust, millega algne määrus 2012. aasta märtsis kehtetuks tunnistati, on Hiina eksportivatel tootjatel peale selle stiimul suunata muudesse kolmandatesse riikidesse toimuv eksport kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral ümber kõrgemate hindadega liidu turule. Samuti kehtib Hiina eksportivate tootjate tarnete suhtes nende suurimale eksporditurule Ameerika Ühendriikidesse nüüd täiendav 25 % tollimaks (73). Kõnealused uued tollimaksud kehtestati praeguste HRV ja Ameerika Ühendriikide vaheliste pingete tõttu kaubandussuhetes. Need on osa tollimaksudega seotud meetmetest, mille Ameerika Ühendriigid võtsid oma paragrahvi 301 kohase Hiinat käsitleva poolelioleva uurimise raames (74). |
| --- | --- |

(211)

Liidu turu suurus – see on maailmas suuruselt kolmas – on ilmselgelt oluline tegur, mis sellele turule atraktiivsust lisab. Lisaks näitab asjaolu, et HRVst pärit import on kehtivatest meetmetest hoolimata jätkunud, et Hiina eksportivate tootjate jaoks on liidu turg atraktiivne ja nad soovivad seal müüki jätkata. Nagu täheldati pärast tühistavat kohtuotsust, millega algne määrus 2012. aasta märtsis kehtetuks tunnistati, on Hiina eksportivatel tootjatel peale selle stiimul suunata muudesse kolmandatesse riikidesse toimuv eksport kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral ümber kõrgemate hindadega liidu turule. Samuti kehtib Hiina eksportivate tootjate tarnete suhtes nende suurimale eksporditurule Ameerika Ühendriikidesse nüüd täiendav 25 % tollimaks (73). Kõnealused uued tollimaksud kehtestati praeguste HRV ja Ameerika Ühendriikide vaheliste pingete tõttu kaubandussuhetes. Need on osa tollimaksudega seotud meetmetest, mille Ameerika Ühendriigid võtsid oma paragrahvi 301 kohase Hiinat käsitleva poolelioleva uurimise raames (74).

73

74

| (212) | Eeltoodut arvesse võttes tekiks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suure tõenäosusega viivitamatult suur HRV-poolne hinnasurve, mida toetaksid märkimisväärsed olemasolevad varud ja tootmisvõimsus. See sunniks liidu tootmisharu oma hindu langetama või mahtu vähendama. Kui tootmisharu langetaks oma hindu, muutuks tema kasum lühikeses perspektiivis kahjumiks. Kui tootmisharu müügimaht väheneks, suureneksid ühikukulud, mis kasumlikkust veelgi vähendaks. Pikas perspektiivis peaks liidu tootmisharu kohandama (vähendama) oma tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(212)

Eeltoodut arvesse võttes tekiks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suure tõenäosusega viivitamatult suur HRV-poolne hinnasurve, mida toetaksid märkimisväärsed olemasolevad varud ja tootmisvõimsus. See sunniks liidu tootmisharu oma hindu langetama või mahtu vähendama. Kui tootmisharu langetaks oma hindu, muutuks tema kasum lühikeses perspektiivis kahjumiks. Kui tootmisharu müügimaht väheneks, suureneksid ühikukulud, mis kasumlikkust veelgi vähendaks. Pikas perspektiivis peaks liidu tootmisharu kohandama (vähendama) oma tootmisvõimsust.

| (213) | Arvestades liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, nagu on selgitatud põhjenduses 201 eespool, koos Hiina dumpinguhinnaga impordi praeguse mahu kiire kasvuga, on tõenäoline kahjulik mõju liidu tootmisharu olukorrale, mille tulemusel halveneks kiiresti tema finantsseisund. |
| --- | --- |

(213)

Arvestades liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, nagu on selgitatud põhjenduses 201 eespool, koos Hiina dumpinguhinnaga impordi praeguse mahu kiire kasvuga, on tõenäoline kahjulik mõju liidu tootmisharu olukorrale, mille tulemusel halveneks kiiresti tema finantsseisund.

5.4.   Järeldus

Järeldus

| (214) | Eeltoodut arvesse võttes tekiks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suure tõenäosusega viivitamata suur HRV-poolne mahu- ja hinnasurve märkimisväärse olemasoleva vaba tootmisvõimsuse tõttu. See sunniks liidu tootmisharu oma hindu langetama või mahtu vähendama. Kui tootmisharu vähendaks oma hindu, muutuks tema kasum lühikeses perspektiivis kahjumiks. Kui tootmisharu müügimaht väheneks, kaotaks ta turuosa ning tema ühikukulud suureneksid, mis tema kasumlikkust vähendaks või ta sellest ilma jätaks. |
| --- | --- |

(214)

Eeltoodut arvesse võttes tekiks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suure tõenäosusega viivitamata suur HRV-poolne mahu- ja hinnasurve märkimisväärse olemasoleva vaba tootmisvõimsuse tõttu. See sunniks liidu tootmisharu oma hindu langetama või mahtu vähendama. Kui tootmisharu vähendaks oma hindu, muutuks tema kasum lühikeses perspektiivis kahjumiks. Kui tootmisharu müügimaht väheneks, kaotaks ta turuosa ning tema ühikukulud suureneksid, mis tema kasumlikkust vähendaks või ta sellest ilma jätaks.

| (215) | Liidu tootmisharu kirjeldatud olukorda arvestades halveneks liidu tootmisharu finantsseisund tõenäoliselt kiiresti, kui meetmetel lastakse aeguda, olenemata sellest, kas ta otsustab konkureerida mahu või hinna põhjal. Seetõttu järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(215)

Liidu tootmisharu kirjeldatud olukorda arvestades halveneks liidu tootmisharu finantsseisund tõenäoliselt kiiresti, kui meetmetel lastakse aeguda, olenemata sellest, kas ta otsustab konkureerida mahu või hinna põhjal. Seetõttu järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

6.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (216) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas HRV suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(216)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas HRV suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

6.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (217) | Kogu vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu uuesti kasumit teenida. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks liidu tootmisharu palju halvemas olukorras, nagu on kirjeldatud eespool 5. jaos („Kahju kordumise tõenäosus“). Võttes arvesse HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi prognoositud mahtu ja hindu, kujutaksid liidu tootmisharule tõsist ohtu madalamad müügihinnad (hinnalangus) ja tõenäosus uuesti kahjumisse langeda (vt põhjendus 212). Samuti oleksid takistatud uued investeeringud, mille eesmärk on tugevdada äriühinguid ja parandada nende konkurentsivõimet samasuguse toote turul. |
| --- | --- |

(217)

Kogu vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu uuesti kasumit teenida. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks liidu tootmisharu palju halvemas olukorras, nagu on kirjeldatud eespool 5. jaos („Kahju kordumise tõenäosus“). Võttes arvesse HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi prognoositud mahtu ja hindu, kujutaksid liidu tootmisharule tõsist ohtu madalamad müügihinnad (hinnalangus) ja tõenäosus uuesti kahjumisse langeda (vt põhjendus 212). Samuti oleksid takistatud uued investeeringud, mille eesmärk on tugevdada äriühinguid ja parandada nende konkurentsivõimet samasuguse toote turul.

| (218) | Seega oleks meetmete jätkumine liidu tootmisharu huvides, mis saaks sellisel juhul jätkuva dumpingu mõjust täiendavalt taastuda. Meetmete kehtetuks tunnistamine seevastu peataks liidu tootmisharu toibumise, ohustades tõsiselt tootmisharu elujõulisust ning seades seeläbi ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneksid turul pakkumine ja konkurents. |
| --- | --- |

(218)

Seega oleks meetmete jätkumine liidu tootmisharu huvides, mis saaks sellisel juhul jätkuva dumpingu mõjust täiendavalt taastuda. Meetmete kehtetuks tunnistamine seevastu peataks liidu tootmisharu toibumise, ohustades tõsiselt tootmisharu elujõulisust ning seades seeläbi ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneksid turul pakkumine ja konkurents.

6.3.   Sõltumatute importijate/kauplejate huvid

Sõltumatute importijate/kauplejate huvid

| (219) | Komisjon saatis küsimustikud neljale sõltumatule importijale/kauplejale. Ainult üks nendest äriühingutest esitas osalised vastused. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon saatis küsimustikud neljale sõltumatule importijale/kauplejale. Ainult üks nendest äriühingutest esitas osalised vastused.

| (220) | Sellest lähtudes ei olnud põhjust arvata, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(220)

Sellest lähtudes ei olnud põhjust arvata, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

6.4.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (221) | Komisjon saatis küsimustikud kahele vaatlusaluse toote kasutajale. Ainult üks nendest kasutajatest saatis tagasi mittetäieliku küsimustiku. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon saatis küsimustikud kahele vaatlusaluse toote kasutajale. Ainult üks nendest kasutajatest saatis tagasi mittetäieliku küsimustiku.

| (222) | Sellest lähtudes ei olnud põhjust arvata, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(222)

Sellest lähtudes ei olnud põhjust arvata, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (223) | Eespool toodut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole HRVst pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi. |
| --- | --- |

(223)

Eespool toodut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole HRVst pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.

| (224) | Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses säilitada HRVst pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses säilitada HRVst pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (225) | Eeltoodust tuleneb, et Hiinast pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(225)

Eeltoodust tuleneb, et Hiinast pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

| (226) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(226)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (227) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, ei ole see ainus element, mida tolliasutustel tuleb arvesse võtta. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(227)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, ei ole see ainus element, mida tolliasutustel tuleb arvesse võtta. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (228) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist [sõltuvalt juhtumist võib kehtestada teatava protsendi], võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(228)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist [sõltuvalt juhtumist võib kehtestada teatava protsendi], võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (229) | Kui individuaalse dumpinguvastase tollimaksuga äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda selle määra jätkuvat kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (75). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. |
| --- | --- |

(229)

Kui individuaalse dumpinguvastase tollimaksuga äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda selle määra jätkuvat kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (75). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale.

75

| (230) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (76) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(230)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (76) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

76

Euroopa Liidu Teataja

| (231) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(231)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit selliste töödeldud ja konserveeritud mandariinide (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinide, vilkingite ja muude sarnaste hübriidtsitruseliste impordi suhtes, millele ei ole lisatud alkoholi ja on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid ning mis praegu vastavad HSi rubriigi 2008 määratlusele ja kuuluvad CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (TARICi koodid 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 ja 2008309069).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Eurot/tonn (toote netokaal) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei provints | 489,7 | A888 |
| Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang | 499,9 | C528 |
| Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas | 499,6 | A889 |
| Kõik muud äriühingud | 531,2 | A999 |

Äriühing

Eurot/tonn (toote netokaal)

TARICi lisakood

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei provints

489,7

A888

Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang

499,9

C528

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas

499,6

A889

Kõik muud äriühingud

531,2

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel peab olema faktuurarve väljastanud juriidilise isiku töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusalune toode] (kogus) on valmistanud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõikidele muudele äriühingutele“ kohaldatavat tollimaksumäära.

Artikkel 2

1.   Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning tegelikult makstud või makstavat hinda kohandatakse seetõttu tolliväärtuse määramiseks vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (77) artiklile 132, vähendatakse eespool toodud artikli 1 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna kohandusele.

2.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 3

Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja nende koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 499,6 eurot toote netokaalu tonni kohta, kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| a) | ta ei eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet liitu algse uurimisperioodi (1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007) jooksul; |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet liitu algse uurimisperioodi (1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007) jooksul;

| b) | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ja |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ja

| c) | ta on vaatlusalust toodet pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu. |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusalust toodet pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21, viimati muudetud määrusega (EL) 2018/825 (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1355/2008, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 350, 30.12.2008, lk 35).

2

(3)  Euroopa Liidu Kohtu 22. märtsi 2012. aasta otsus kohtuasjas C-338/10: Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) vs. Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

3

vs.

(4)  Nõukogu 18. veebruari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 158/2013, millega taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes (ELT L 49, 22.2.2013, lk 29).

4

(5)  Komisjoni 10. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1313/2014, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes (ELT L 354, 11.12.2014, lk 17).

5

(6)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 104, 19.3.2019, lk 10).

6

(7)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud või konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 414, 10.12.2019, lk 14).

7

(8)  Vt kaebuse 3. lisa.

8

(9)  Kättesaadav aadressil http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

9

(10)  Kättesaadav aadressil http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

10

(11)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

11

(12)  Toimiku number t20.000686.

12

(13)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

13

(14)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

14

(15)  Toimikusse lisatud teade – toimiku number t20.000629.

15

(16)  Frucom esindab toiduainete, sealhulgas kuivatatud puuviljade, söödavate pähklite ning töödeldud puu- ja köögiviljade, k.a konserveeritud mandariinide Euroopa importijate huve.

16

(17)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2 (edaspidi „aruanne“).

17

(18)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

18

(19)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

19

(20)  Kättesaadav aadressil http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html, viimati vaadatud 15. juulil 2019.

20

(21)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

21

(22)  Aruande 3. peatükk, lk 41, 73–74.

22

(23)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

23

(24)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

24

(25)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

25

(26)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170, 200–201.

26

(27)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50, 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

27

(28)  Aruande 3. peatükk, lk 22–24, ja 5. peatükk, lk 97–108.

28

(29)  Aruande 5. peatükk, lk 104–109.

29

(30)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

30

(31)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

31

(32)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

32

(33)  Kättesaadav aadressil https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (viimati vaadatud 15. juulil 2019).

33

(34)  Aruande 14. peatükk, lk 358.

34

(35)  Kava täistekst on avaldatud tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi veebisaidil aadressil http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/ c5353943/content.html (viimati vaadatud 8. juunil 2020).

35

(36)  Aruande peatükid 14.1–14.3.

36

(37)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja lk 83.

37

(38)  Aruande III osa, 14. peatükk, lk 346 jj.

38

(39)  Terasetööstuse kohandamise ja moderniseerimise kava sissejuhatus.

39

(40)  Aruande 14. peatükk, lk 347.

40

(41)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. märtsi 2011. aasta korraldusega nr 9 vastu võetud suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus), mida on muudetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsusega, millega muudetakse suuniskataloogi (struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon), vastu võetud arendus- ja reformikomisjoni 16. veebruari 2013. aasta korraldusega nr 21) asjaomaseid punkte.

41

(42)  Vt komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/969 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17) põhjendus 56.

42

(43)  Aruande 14. peatükk, lk 375–376.

43

(44)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

44

(45)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

45

(46)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

46

(47)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

47

(48)  Vt ka aruande 2. peatükk, lk 9–10.

48

(49)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

49

(50)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

50

(51)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

51

(52)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

52

(53)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

53

(54)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

54

(55)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

55

(56)  Vt IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

56

(57)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

57

(58)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports.

58

(59)  Türgi statistikaamet,http://www.turkstat.gov.tr.

59

(60)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

60

(61)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33) ja komisjoni 24. veebruari 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/749, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/755 seoses Kasahstani väljajätmisega kõnealuse määruse I lisas esitatud riikide loetelust (ELT L 113, 29.4.2017, lk 11).

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, viimati vaadatud 24. märtsil 2020.

62

(63)  Tegemist on Eurostati kasutatava majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatoriga, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, viimati vaadatud 24. märtsil 2020.

63

(64)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, viimati vaadatud 24. märtsil 2020.

64

(65)  http://www.turkstat.gov.tr => Pressiteated => valida „Elektrienergia ja maagaasi hinnad“, viimati vaadatud 24. märtsil 2020.

65

(66)  FRİGO-PAK GIDA MADDELERİ SANAYİ VE TİCARET A.Ş.

66

(67)  Hiina toiduainete, kohalike toodete ja loomsete kõrvalsaaduste impordi ja ekspordi kaubanduskoja esitatud teabes oli väidetud, et Hiina on suurim konserveeritud mandariinide tootja ja eksportija, kelle aastane toodang on ligikaudu 600 000 – 700 000 tonni, samal ajal kui USA põllumajandusministeeriumi välisteenistuse hinnangul oli töötlemiseks kasutatud kogus aastatel 2018/2019 ligikaudu 540 000 tonni. 2020. aasta aprillis oli Hiinas ligikaudu 160 konserveeritud mandariinide tootjat (2015. aastal oli neid üle 270).

67

(68)  Andmebaasis on loetletud üle 200 ekspordisihtkoha.

68

(69)  Https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china/200-billion-trade-action.

69

(70)  2018. aasta septembris kehtestasid Ameerika Ühendriigid HRVst pärit konserveeritud mandariinidele täiendava 25 % tollimaksu osana laiemast, 200 miljardi USA dollari suurusest Hiina impordile kehtestatud tollimaksude paketist.

70

(71)  COFRUSA.

71

(72)  Rakendusmääruse (EL) nr 1313/2014 põhjendus 63.

72

(73)  Vt „China: Citrus Annual“, USA põllumajandusministeeriumi välisteenistus, 14. detsember 2018, millele on viidatud eespool joonealuses märkuses 67, lk 9.

73

(74)  Vt „Section 301 – China“, Ameerika Ühendriikide kaubandusesindaja büroo, kättesaadav aadressil https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china (vaadatud 24. juulil 2019).

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

75

(76)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1)..

76

(77)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

77

---

LISA

Valimist välja jäänud koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad:

| — | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| — | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

—

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| — | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| — | Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| — | Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| — | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| — | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| — | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| — | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

—

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| — | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

—

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| — | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| — | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

—

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| — | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

OTSUSED

| 22.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1535,

21. oktoober 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7388 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1402 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas ja Saksamaal Poola piiri lähedal. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1402 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas ja Saksamaal Poola piiri lähedal.

| (2) | Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (6) on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 9 on eelkõige sätestatud ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni kehtestamine, kui sigade Aafrika katku diagnoos seakasvatusettevõtte sigadel on saanud ametliku kinnituse, ning kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 on sätestatud ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides taudi leviku tõkestamiseks võetavad meetmed. Peale selle on direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 sätestatud meetmed, mida tuleb võtta, kui sigade Aafrika katku esinemine uluksigadel on saanud kinnituse. Hiljutised kogemused on näidanud, et direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud meetmed, eelkõige need, millega nähakse ette taudist tabandunud seakasvatusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, ning muud meetmed, mis on seotud eespool nimetatud taudi likvideerimisega kodu- ja uluksigade populatsioonis, on tõhusad kõnealuse taudi leviku kontrolli alla saamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (6) on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 9 on eelkõige sätestatud ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni kehtestamine, kui sigade Aafrika katku diagnoos seakasvatusettevõtte sigadel on saanud ametliku kinnituse, ning kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 on sätestatud ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides taudi leviku tõkestamiseks võetavad meetmed. Peale selle on direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 sätestatud meetmed, mida tuleb võtta, kui sigade Aafrika katku esinemine uluksigadel on saanud kinnituse. Hiljutised kogemused on näidanud, et direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud meetmed, eelkõige need, millega nähakse ette taudist tabandunud seakasvatusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, ning muud meetmed, mis on seotud eespool nimetatud taudi likvideerimisega kodu- ja uluksigade populatsioonis, on tõhusad kõnealuse taudi leviku kontrolli alla saamiseks.

| (3) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1402 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud uusi sigade Aafrika katku juhtumeid kodusigadel Rumeenias. Peale selle on esinenud uusi sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel Poolas ja Slovakkias. |
| --- | --- |

(3)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1402 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud uusi sigade Aafrika katku juhtumeid kodusigadel Rumeenias. Peale selle on esinenud uusi sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel Poolas ja Slovakkias.

| (4) | Kodusigade epidemioloogiline olukord teatavates Poola, Läti ja Leedu piirkondades on aga paranenud tänu meetmetele, mida kõnealused liikmesriigid on kohaldanud kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Kodusigade epidemioloogiline olukord teatavates Poola, Läti ja Leedu piirkondades on aga paranenud tänu meetmetele, mida kõnealused liikmesriigid on kohaldanud kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ.

| (5) | 2020. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Słubice maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Poola piirkond, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(5)

2020. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Słubice maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Poola piirkond, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (6) | 2020. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku juhtum kodusigadel Rumeenias Maramureși maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa II osas loetletud Rumeenia piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa III osas loetletud piirkonna vahetus läheduses, kus oli hiljuti sigade Aafrika katku puhang, nüüd loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas. |
| --- | --- |

(6)

2020. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku juhtum kodusigadel Rumeenias Maramureși maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa II osas loetletud Rumeenia piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa III osas loetletud piirkonna vahetus läheduses, kus oli hiljuti sigade Aafrika katku puhang, nüüd loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas.

| (7) | Lisaks sellele esines 2020. aasta oktoobris üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Slovakkias Vranov nad Topľou maakonna sellises piirkonnas, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see kõnealuse lisa I osas loetletud Slovakkia piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus läheduses, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, nüüd loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks sellele esines 2020. aasta oktoobris üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Slovakkias Vranov nad Topľou maakonna sellises piirkonnas, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see kõnealuse lisa I osas loetletud Slovakkia piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus läheduses, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, nüüd loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (8) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas, Slovakkias ja Rumeenias piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja loetleda need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osas. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas, Slovakkias ja Rumeenias piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja loetleda need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osas.

| (9) | Peale selle, võttes arvesse Poolas vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b ja artikli 10 lõikele 5 kohaldatud meetmete tõhusust, ning kooskõlas sigade Aafrika katkuga seotud riskimaandamismeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud Poolas asuvad Podlaasia, Lublini ja Warmia-Masuuria vojevoodkonna teatavad piirkonnad loetleda nüüd selle lisa II osas, pidades silmas, et kooskõlas maismaaloomade tervise koodeksi sätetega ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul kõnealustes piirkondades sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle, võttes arvesse Poolas vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b ja artikli 10 lõikele 5 kohaldatud meetmete tõhusust, ning kooskõlas sigade Aafrika katkuga seotud riskimaandamismeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud Poolas asuvad Podlaasia, Lublini ja Warmia-Masuuria vojevoodkonna teatavad piirkonnad loetleda nüüd selle lisa II osas, pidades silmas, et kooskõlas maismaaloomade tervise koodeksi sätetega ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul kõnealustes piirkondades sigade Aafrika katku puhanguid esinenud.

| (10) | Võttes arvesse Lätis vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b ja artikli 10 lõikele 5 kohaldatud meetmete tõhusust, ning kooskõlas sigade Aafrika katku puhul võetavate riskimaandamismeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud Lätis asuvad Aizpute, Alsunga ja Kuldīga maakonna teatavad piirkonnad loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, pidades silmas, et kooskõlas maismaaloomade tervise koodeksi sätetega on tabandunud põllumajandusettevõtte lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast möödunud kolm kuud ning viimase kolme kuu jooksul ei ole kõnealustes piirkondades sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse Lätis vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b ja artikli 10 lõikele 5 kohaldatud meetmete tõhusust, ning kooskõlas sigade Aafrika katku puhul võetavate riskimaandamismeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud Lätis asuvad Aizpute, Alsunga ja Kuldīga maakonna teatavad piirkonnad loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, pidades silmas, et kooskõlas maismaaloomade tervise koodeksi sätetega on tabandunud põllumajandusettevõtte lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast möödunud kolm kuud ning viimase kolme kuu jooksul ei ole kõnealustes piirkondades sigade Aafrika katku puhanguid esinenud.

| (11) | Peale selle, võttes arvesse Leedus vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b ja artikli 10 lõikele 5 kohaldatud meetmete tõhusust, ning kooskõlas sigade Aafrika katkuga seotud riskimaandamismeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks mõned rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud Leedus asuvad Alytuse, Kaunase ja Marijampolė maakonna teatavad piirkonnad loetleda nüüd selle lisa II osas, pidades silmas, et kooskõlas maismaaloomade tervise koodeksi sätetega ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul kõnealustes piirkondades sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. |
| --- | --- |

(11)

Peale selle, võttes arvesse Leedus vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b ja artikli 10 lõikele 5 kohaldatud meetmete tõhusust, ning kooskõlas sigade Aafrika katkuga seotud riskimaandamismeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks mõned rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud Leedus asuvad Alytuse, Kaunase ja Marijampolė maakonna teatavad piirkonnad loetleda nüüd selle lisa II osas, pidades silmas, et kooskõlas maismaaloomade tervise koodeksi sätetega ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul kõnealustes piirkondades sigade Aafrika katku puhanguid esinenud.

| (12) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (13) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. oktoober 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 5. oktoobri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1402, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 324, 6.10.2020, lk 37).

5

(6)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

6

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | Frontière avec la France, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat à Florenville,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim. |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim.

7.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Kreeka

Järgmised piirkonnad Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- | --- |

—

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| — | La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- | --- |

—

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakkia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 22.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/64

---

Komisjoni 15. mai 2020. aasta rakendusotsuse (EL) 2020/674 (mis käsitleb kavandatud Euroopa kodanikualgatust „Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis“) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 158, 20. mai 2020
  )

Kaanel sisukorras ja leheküljel 3 otsuse pealkirjas

asendatakse

„KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/674, 15. mai 2020, mis käsitleb kavandatud Euroopa kodanikualgatust „Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis“
  “

järgmisega:

„KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/674, 15. mai 2020, mis käsitleb kavandatud Euroopa kodanikualgatust „Tingimusteta põhisissetulekud kogu ELis“
  “.

Leheküljel 3 põhjenduses 1

asendatakse

„Vastuseks komisjoni 19. veebruari 2020. aasta kirjale (2) muutis korraldajate rühm kavandatud Euroopa kodanikualgatust „Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis“, mille eesmärk on „kehtestada kogu ELis tingimusteta põhisissetulek, millega tagatakse igale inimesele elatusvahendid ja võimalus osaleda majanduspoliitika osana ühiskonnas. See eesmärk saavutatakse, ületamata seejuures aluslepingutega ELile antud pädevust“. Korraldajad paluvad komisjonil esitada ettepaneku kehtestada kogu liidus tingimusteta põhisissetulek, millega vähendatakse piirkondlikke erinevusi, et tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ning nad märgivad, et sellega viiakse ellu Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 2017. aasta ühisavalduses nimetatud eesmärki, mille kohaselt – selleks et võidelda ebavõrdsuse vastu – „toetavad EL ja selle liikmesriigid ka tõhusaid, jätkusuutlikke ja õiglaseid sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada põhisissetulek“.“

järgmisega:

„Vastuseks komisjoni 19. veebruari 2020. aasta kirjale (2) muutis korraldajate rühm kavandatud Euroopa kodanikualgatust „Tingimusteta põhisissetulekud kogu ELis“, mille eesmärk on „kehtestada kogu ELis tingimusteta põhisissetulekud, millega tagatakse igale inimesele elatusvahendid ja võimalus osaleda majanduspoliitika osana ühiskonnas. See eesmärk saavutatakse, ületamata seejuures aluslepingutega ELile antud pädevust“. Korraldajad paluvad komisjonil esitada ettepaneku kehtestada kogu liidus tingimusteta põhisissetulekud, millega vähendatakse piirkondlikke erinevusi, et tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ning nad märgivad, et sellega viiakse ellu Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 2017. aasta ühisavalduses nimetatud eesmärki, mille kohaselt – selleks et võidelda ebavõrdsuse vastu – „toetavad EL ja selle liikmesriigid ka tõhusaid, jätkusuutlikke ja õiglaseid sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada põhisissetulek“.“

Leheküljel 4 põhjenduse 6 esimeses lauses

asendatakse

„Kuid aluslepingute rakendamiseks saaks võtta vastu liidu õigusakti, mis käsitleb tingimusteta põhisissetulekut kogu ELis kõigi kodanike jaoks, nagu algatuses üles kutsutakse, aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel.“

järgmisega:

„Kuid aluslepingute rakendamiseks saaks võtta vastu liidu õigusakti, mis käsitleb tingimusteta põhisissetulekuid kogu ELis kõigi kodanike jaoks, nagu algatuses üles kutsutakse, aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel.“

Leheküljel 4 põhjenduses 10

asendatakse

„Kavandatud kodanikualgatus „Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis“ tuleks seega registreerida,“

järgmisega:

„Kavandatud kodanikualgatus „Tingimusteta põhisissetulekud kogu ELis“ tuleks seega registreerida,“.

Leheküljel 4 artiklis 1

asendatakse

„Käesolevaga registreeritakse kavandatud Euroopa kodanikualgatus „Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis“.“

järgmisega:

„Käesolevaga registreeritakse kavandatud Euroopa kodanikualgatus „Tingimusteta põhisissetulekud kogu ELis“.“

Leheküljel 4 artiklis 2

asendatakse

„Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa kodanikualgatuse „Tingimusteta põhisissetulek kogu ELis“ korraldajate rühmale, keda esindavad kontaktisikutena Klaus SAMBOR ja Ronald BLASCHKE.“

järgmisega:

„Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa kodanikualgatuse „Tingimusteta põhisissetulekud kogu ELis“ korraldajate rühmale, keda esindavad kontaktisikutena Klaus SAMBOR ja Ronald BLASCHKE.“

---