# Den Europæiske Unions L 354/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 354 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang26. oktober 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 354

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang26. oktober 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1546 af 23. oktober 2020 om strukturen og de nærmere regler for oversigten over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde bruttonationalindkomstaggregaterne og deres bestanddele i overensstemmelse med det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 2010) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1547 af 23. oktober 2020 om berigtigelse af den polske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår tilladelsesordningen for plantning af vinstokke, fortegnelsen over vindyrkningsarealer, certificering, ind- og udgangsbøger, obligatoriske anmeldelser og meddelelser, om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og til Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår de relevante kontroller og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/561 | 4 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2020/1548 af 13. oktober 2020 om udnævnelse af missionschefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1549 af 22. oktober 2020 om ophævelse af beslutning 2004/200/EF om foranstaltninger mod indslæbning og spredning i EF af pepinomosaikvirus
  (meddelt under nummer C(2020) 7139) | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1550 af 23. oktober 2020 om fastlæggelse af det flerårige program for kontrol for perioden 2021-2025, som skal foretages af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne for at verificere anvendelsen af EU-lovgivningen om agrofødevarekæden | 9 |
| | | HENSTILLINGER |
| | * | Rådets henstilling (EU) 2020/1551 af 22. oktober 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner | 19 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1552 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/23 om statistik over offentlige finanser (ECB/2020/50) | 22 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1553 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2020/51) | 24 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) (2020/1554) af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2011/23 med hensyn til frekvensen af indberetning til Den Europæiske Centralbank om kvaliteten af eksterne statistikker (ECB/2020/52) | 26 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1546 af 23. oktober 2020 om strukturen og de nærmere regler for oversigten over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde bruttonationalindkomstaggregaterne og deres bestanddele i overensstemmelse med det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 2010) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1547 af 23. oktober 2020 om berigtigelse af den polske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår tilladelsesordningen for plantning af vinstokke, fortegnelsen over vindyrkningsarealer, certificering, ind- og udgangsbøger, obligatoriske anmeldelser og meddelelser, om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og til Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår de relevante kontroller og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/561

4

AFGØRELSER

*

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2020/1548 af 13. oktober 2020 om udnævnelse af missionschefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1549 af 22. oktober 2020 om ophævelse af beslutning 2004/200/EF om foranstaltninger mod indslæbning og spredning i EF af pepinomosaikvirus
  (meddelt under nummer C(2020) 7139)

(meddelt under nummer C(2020) 7139)

7

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1550 af 23. oktober 2020 om fastlæggelse af det flerårige program for kontrol for perioden 2021-2025, som skal foretages af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne for at verificere anvendelsen af EU-lovgivningen om agrofødevarekæden

9

HENSTILLINGER

*

Rådets henstilling (EU) 2020/1551 af 22. oktober 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner

19

RETNINGSLINJER

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1552 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/23 om statistik over offentlige finanser (ECB/2020/50)

22

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1553 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2020/51)

24

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) (2020/1554) af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2011/23 med hensyn til frekvensen af indberetning til Den Europæiske Centralbank om kvaliteten af eksterne statistikker (ECB/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1546

af 23. oktober 2020

om strukturen og de nærmere regler for oversigten over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde bruttonationalindkomstaggregaterne og deres bestanddele i overensstemmelse med det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 2010)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 af 19. marts 2019 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (BNI-forordningen) (1), særlig artikel 3, stik. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EU) 2019/516 skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen (Eurostat) en oversigt over de kilder og metoder, der skal anvendes til at udarbejde bruttonationalindkomstaggregaterne (BNI-aggregaterne) og deres bestanddele. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EU) 2019/516 skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen (Eurostat) en oversigt over de kilder og metoder, der skal anvendes til at udarbejde bruttonationalindkomstaggregaterne (BNI-aggregaterne) og deres bestanddele.

| (2) | Det er afgørende, at BNI-aggregaterne og deres bestanddele er sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne, og at en oversigt over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde BNI-aggregaterne og deres bestanddele, er i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i ENS 2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Det er afgørende, at BNI-aggregaterne og deres bestanddele er sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne, og at en oversigt over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde BNI-aggregaterne og deres bestanddele, er i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i ENS 2010 (2).

| (3) | Det er afgørende, at oversigterne over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde BNI-aggregater og deres bestanddele, dokumenteres og opdateres regelmæssigt af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(3)

Det er afgørende, at oversigterne over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde BNI-aggregater og deres bestanddele, dokumenteres og opdateres regelmæssigt af medlemsstaterne.

| (4) | For nemmere at kunne lave sammenlignelige analyser bør BNI-oversigterne følge en fælles struktur, der består af et på forhånd fastlagt antal kapitler og procestabeller med talmæssige skøn for referenceåret. |
| --- | --- |

(4)

For nemmere at kunne lave sammenlignelige analyser bør BNI-oversigterne følge en fælles struktur, der består af et på forhånd fastlagt antal kapitler og procestabeller med talmæssige skøn for referenceåret.

| (5) | For at kontrollere kilderne og brugen heraf samt de metoder, der bruges til at udarbejde BNI-aggregaterne og deres bestanddele, bør medlemsstaterne forelægge Kommissionen (Eurostat) den seneste version af BNI-oversigterne i overensstemmelse med en aftalt tidsplan. |
| --- | --- |

(5)

For at kontrollere kilderne og brugen heraf samt de metoder, der bruges til at udarbejde BNI-aggregaterne og deres bestanddele, bør medlemsstaterne forelægge Kommissionen (Eurostat) den seneste version af BNI-oversigterne i overensstemmelse med en aftalt tidsplan.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Struktur for oversigten

1.   Medlemsstaterne fastlægger en oversigt over de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde BNI-aggregaterne og deres bestanddele (BNI-oversigt). BNI-oversigten skal bestå af 10 kapitler og BNI-procestabellerne.

2.   Kapitlerne skal være som følger:

| — | Kapitel 1: Oversigt over national- og regionalregnskabssystemet |
| --- | --- |

—

Kapitel 1: Oversigt over national- og regionalregnskabssystemet

| — | Kapitel 2: Revisionspolitikken og tidsplanen for revision og færdiggørelse af skønnene. Større revisioner siden den sidste udgave af BNI-oversigten |
| --- | --- |

—

Kapitel 2: Revisionspolitikken og tidsplanen for revision og færdiggørelse af skønnene. Større revisioner siden den sidste udgave af BNI-oversigten

| — | Kapitel 3: Produktionsmetoden |
| --- | --- |

—

Kapitel 3: Produktionsmetoden

| — | Kapitel 4: Indkomstmetoden |
| --- | --- |

—

Kapitel 4: Indkomstmetoden

| — | Kapitel 5: Udgiftsmetoden |
| --- | --- |

—

Kapitel 5: Udgiftsmetoden

| — | Kapitel 6: Afstemnings- eller integrationsproceduren og validering af skønnene |
| --- | --- |

—

Kapitel 6: Afstemnings- eller integrationsproceduren og validering af skønnene

| — | Kapitel 7: Oversigt over justeringer med henblik på at opnå fuldstændighed |
| --- | --- |

—

Kapitel 7: Oversigt over justeringer med henblik på at opnå fuldstændighed

| — | Kapitel 8: Overgangen fra bruttonationalprodukt (BNP) til BNI |
| --- | --- |

—

Kapitel 8: Overgangen fra bruttonationalprodukt (BNP) til BNI

| — | Kapitel 9: Vigtigste anvendte klassifikationer |
| --- | --- |

—

Kapitel 9: Vigtigste anvendte klassifikationer

| — | Kapitel 10: Vigtigste anvendte datakilder |
| --- | --- |

—

Kapitel 10: Vigtigste anvendte datakilder

3.   BNI-procestabellerne skal indeholde:

| a) | talmæssige oplysninger om de skøn, der er foretaget i de fortløbende faser af BNI-udarbejdelsesprocessen for de enkelte typer anvendte kilder, og foretagne justeringer |
| --- | --- |

a)

talmæssige oplysninger om de skøn, der er foretaget i de fortløbende faser af BNI-udarbejdelsesprocessen for de enkelte typer anvendte kilder, og foretagne justeringer

| b) | talmæssige oplysninger om den relative størrelse af de forskellige typer anvendte kilder og de justeringer, der er foretaget i denne udarbejdelsesproces |
| --- | --- |

b)

talmæssige oplysninger om den relative størrelse af de forskellige typer anvendte kilder og de justeringer, der er foretaget i denne udarbejdelsesproces

| c) | henvisninger til de relevante kapitler i BNI-oversigten. |
| --- | --- |

c)

henvisninger til de relevante kapitler i BNI-oversigten.

Artikel 2

Nærmere regler

Medlemsstaterne sikrer, at:

| a) | beskrivelsen af de kilder og metoder, der anvendes til beregning af BNI, og som angives i BNI-oversigten, anvender termer og definitioner, der er i overensstemmelse med ENS 2010 |
| --- | --- |

a)

beskrivelsen af de kilder og metoder, der anvendes til beregning af BNI, og som angives i BNI-oversigten, anvender termer og definitioner, der er i overensstemmelse med ENS 2010

| b) | beskrivelsen af de kilder og metoder, der anvendes til beregning af BNI, og som angives i BNI-oversigten, er omfattende og klar, afspejler de procedurer, der er gældende på tidspunktet for udarbejdelsen af BNI-oversigten, og indeholder oplysninger om transformation af data fra statistiske og administrative kilder til nationalregnskabsskøn gennem anvendelse af justeringer vedrørende begreber, fuldstændighed og afstemning samt valideringsprocedurer |
| --- | --- |

b)

beskrivelsen af de kilder og metoder, der anvendes til beregning af BNI, og som angives i BNI-oversigten, er omfattende og klar, afspejler de procedurer, der er gældende på tidspunktet for udarbejdelsen af BNI-oversigten, og indeholder oplysninger om transformation af data fra statistiske og administrative kilder til nationalregnskabsskøn gennem anvendelse af justeringer vedrørende begreber, fuldstændighed og afstemning samt valideringsprocedurer

| c) | talmæssig dokumentation, som skal være i overensstemmelse med oplysningerne i procestabellerne, fremlægges for de enkelte trin i BNI-udarbejdelsesprocessen i ovennævnte beskrivelse |
| --- | --- |

c)

talmæssig dokumentation, som skal være i overensstemmelse med oplysningerne i procestabellerne, fremlægges for de enkelte trin i BNI-udarbejdelsesprocessen i ovennævnte beskrivelse

| d) | talmæssig dokumentation er baseret på et af de seneste år, for hvilket der foreligger endelige skøn (referenceår) |
| --- | --- |

d)

talmæssig dokumentation er baseret på et af de seneste år, for hvilket der foreligger endelige skøn (referenceår)

| e) | de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde BNI-aggregater og deres bestanddele, anvendes i udarbejdelsen i årene efter referenceåret. |
| --- | --- |

e)

de kilder og metoder, der anvendes til at udarbejde BNI-aggregater og deres bestanddele, anvendes i udarbejdelsen i årene efter referenceåret.

Artikel 3

Tidsplan for opdatering og fremsendelse

1.   Medlemsstaterne fremsender BNI-oversigten til Kommissionen (Eurostat) senest den 31. december 2021.

2.   Efterfølgende opdateringer af BNI-oversigten udarbejdes og indberettes til Kommissionen (Eurostat) senest 12 måneder efter større ændringer af kilder eller metoder til udarbejdelse af BNI. BNI-oversigten skal under alle omstændigheder ajourføres mindst hvert 5. år.

3.   Medlemsstaterne fremsender BNI-oversigten elektronisk til Kommissionens (Eurostats) centrale dataportal.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 91 af 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

2

---

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1547

af 23. oktober 2020

om berigtigelse af den polske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår tilladelsesordningen for plantning af vinstokke, fortegnelsen over vindyrkningsarealer, certificering, ind- og udgangsbøger, obligatoriske anmeldelser og meddelelser, om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og til Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår de relevante kontroller og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/561

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 91, litra d), og artikel 123, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den polske udgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 (2) indeholder en fejl i artikel 12, stk. 1, første afsnit, som ændrer bestemmelsens betydning. |
| --- | --- |

(1)

Den polske udgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 (2) indeholder en fejl i artikel 12, stk. 1, første afsnit, som ændrer bestemmelsens betydning.

| (2) | Den polske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt. |
| --- | --- |

(2)

Den polske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

(vedrører ikke den danske udgave)

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 af 11. december 2017 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår tilladelsesordningen for plantning af vinstokke, fortegnelsen over vindyrkningsarealer, certificering, ind- og udgangsbøger, obligatoriske anmeldelser og meddelelser, om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og til Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår de relevante kontroller og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/561 (EUT L 58 af 28.2.2018, s. 60).

2

---

AFGØRELSER

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/5

---

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE (FUSP) 2020/1548

af 13. oktober 2020

om udnævnelse af missionschefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 38, stk. 3,

under henvisning til Rådets fælles aktion 2005/889/FUSP af 25. november 2005 om oprettelse af en EU-grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (1), særlig artikel 10, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 10, stk. 1, i fælles aktion 2005/889/FUSP er Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) i overensstemmelse med traktatens artikel 38 bemyndiget til at træffe de relevante afgørelser med henblik på at udøve den politiske kontrol med og den strategiske styring af Den Europæiske Unions grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah), herunder afgørelsen om at udnævne en missionschef. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 10, stk. 1, i fælles aktion 2005/889/FUSP er Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) i overensstemmelse med traktatens artikel 38 bemyndiget til at træffe de relevante afgørelser med henblik på at udøve den politiske kontrol med og den strategiske styring af Den Europæiske Unions grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah), herunder afgørelsen om at udnævne en missionschef.

| (2) | Den 8. december 2017 vedtog PSC Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2017/2430 (2) om udnævnelse af Günther FREISLEBEN til missionschef for EU BAM Rafah fra den 4. december 2017 til den 30. juni 2018. |
| --- | --- |

(2)

Den 8. december 2017 vedtog PSC Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2017/2430 (2) om udnævnelse af Günther FREISLEBEN til missionschef for EU BAM Rafah fra den 4. december 2017 til den 30. juni 2018.

| (3) | Mandatet for Günther FREISLEBEN som missionschef for EU BAM Rafah er regelmæssigt blevet forlænget, senest indtil den 30. oktober 2020 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EU BAM Rafah/1/2020 (3). |
| --- | --- |

(3)

Mandatet for Günther FREISLEBEN som missionschef for EU BAM Rafah er regelmæssigt blevet forlænget, senest indtil den 30. oktober 2020 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EU BAM Rafah/1/2020 (3).

| (4) | Den 30. juni 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/955 (4) om ændring af fælles aktion 2005/889/FUSP og om forlængelse af varigheden af EU BAM Rafah indtil den 30. juni 2021. |
| --- | --- |

(4)

Den 30. juni 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/955 (4) om ændring af fælles aktion 2005/889/FUSP og om forlængelse af varigheden af EU BAM Rafah indtil den 30. juni 2021.

| (5) | Den 8. oktober 2020 foreslog Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik at udnævne Mihai-Florin BULGARIU til missionschef for EU BAM Rafah — |
| --- | --- |

(5)

Den 8. oktober 2020 foreslog Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik at udnævne Mihai-Florin BULGARIU til missionschef for EU BAM Rafah —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Mihai-Florin BULGARIU udnævnes herved til missionschef for Den Europæiske Unions grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) fra den 1. november 2020 til den 30. juni 2021.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den finder anvendelse fra den 1. november 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 2020.

På Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités vegne

S. FROM-EMMESBERGER

Formand

---

(1)  
  EUT L 327 af 14.12.2005, s. 28.

1

(2)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2017/2430 af 8. december 2017 om udnævnelse af missionschefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017) (EUT L 344 af 23.12.2017, s. 9).

2

(3)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2020/1011 af 2. juli 2020 om forlængelse af mandatet for missionschefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2020) (EUT L 224 af 13.7.2020, s. 9).

3

(4)  Rådets afgørelse (FUSP) 2020/955 af 30. juni 2020 om ændring af fælles aktion 2005/889/FUSP om oprettelse af en EU-grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 212 af 3.7.2020, s. 18).

4

---

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1549

af 22. oktober 2020

om ophævelse af beslutning 2004/200/EF om foranstaltninger mod indslæbning og spredning i EF af pepinomosaikvirus

(meddelt under nummer C(2020) 7139)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 30, stk. 1, og artikel 37, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2004/200/EF (2) er der fastsat foranstaltninger mod indslæbning og spredning i Unionen af pepinomosaikvirus på tomatfrø af Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Sådanne foranstaltninger gælder ikke for frø bestemt til den endelige forbruger. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2004/200/EF (2) er der fastsat foranstaltninger mod indslæbning og spredning i Unionen af pepinomosaikvirus på tomatfrø af Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Sådanne foranstaltninger gælder ikke for frø bestemt til den endelige forbruger.

| (2) | Denne skadegører var ikke opført i bilag I eller II til Rådets direktiv 2000/29/EF (3) og har kun været omfattet af de særlige krav i beslutning 2004/200/EF. |
| --- | --- |

(2)

Denne skadegører var ikke opført i bilag I eller II til Rådets direktiv 2000/29/EF (3) og har kun været omfattet af de særlige krav i beslutning 2004/200/EF.

| (3) | Efter en fornyet vurdering af skadegørerens plantesundhedsmæssige status er den blevet opført i del F i bilag IV til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (4), der indeholder listen over EU-regulerede ikkekarantæneskadegørere og specifikke planter til plantning med de respektive kategorier og tærskelværdier for de pågældende grøntsagsfrø. Den har også været omfattet af foranstaltninger, der er fastsat i del E i bilag V til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(3)

Efter en fornyet vurdering af skadegørerens plantesundhedsmæssige status er den blevet opført i del F i bilag IV til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (4), der indeholder listen over EU-regulerede ikkekarantæneskadegørere og specifikke planter til plantning med de respektive kategorier og tærskelværdier for de pågældende grøntsagsfrø. Den har også været omfattet af foranstaltninger, der er fastsat i del E i bilag V til nævnte forordning.

| (4) | Beslutning 2004/200/EF er derfor forældet og bør ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 2004/200/EF er derfor forældet og bør ophæves.

| (5) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Beslutning 2004/200/EF ophæves.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. oktober 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2004/200/EF af 27. februar 2004 om foranstaltninger mod indslæbning og spredning i Fællesskabet af pepinomosaikvirus (EUT L 64 af 2.3.2004, s. 43).

2

(3)  Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 af 28. november 2019 om ensartede betingelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 for så vidt angår beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 690/2008 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319 af 10.12.2019, s. 1).

4

---

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1550

af 23. oktober 2020

om fastlæggelse af det flerårige program for kontrol for perioden 2021-2025, som skal foretages af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne for at verificere anvendelsen af EU-lovgivningen om agrofødevarekæden

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (1), særlig artikel 118, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ansvaret for at håndhæve EU-lovgivningen for agrofødevarekæden ligger hos medlemsstaterne, hvis kompetente myndigheder gennem tilrettelæggelse af offentlig kontrol overvåger og verificerer, at relevante EU-krav reelt opfyldes og håndhæves. Parallelt med denne overvågning og kontrol skal Kommissionens eksperter i henhold til artikel 116 i forordning (EU) 2017/625 gennemføre kontrol, herunder audit, i medlemsstaterne for at verificere anvendelsen af EU-lovgivningen. Kommissionens kontrol bør gennemføres inden for fødevare- og fodersikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, plantebeskyttelse og verificere, at de nationale kontrolsystemer og de kompetente myndigheder, der anvender dem, fungerer, idet der tages hensyn til synergier med kontrolordninger under den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

(1)

Ansvaret for at håndhæve EU-lovgivningen for agrofødevarekæden ligger hos medlemsstaterne, hvis kompetente myndigheder gennem tilrettelæggelse af offentlig kontrol overvåger og verificerer, at relevante EU-krav reelt opfyldes og håndhæves. Parallelt med denne overvågning og kontrol skal Kommissionens eksperter i henhold til artikel 116 i forordning (EU) 2017/625 gennemføre kontrol, herunder audit, i medlemsstaterne for at verificere anvendelsen af EU-lovgivningen. Kommissionens kontrol bør gennemføres inden for fødevare- og fodersikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, plantebeskyttelse og verificere, at de nationale kontrolsystemer og de kompetente myndigheder, der anvender dem, fungerer, idet der tages hensyn til synergier med kontrolordninger under den fælles landbrugspolitik.

| (2) | Kommissionen har udarbejdet et flerårigt program for kontrol for perioden 2021-2025, som er tilpasset Kommissionens mandatperiode, og som afspejler dens prioriteter. Denne kontrol skal gennemføres af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne for at verificere anvendelsen af lovgivningen på ovennævnte områder. Der blev anvendt forskellige kriterier i fastlæggelsen af prioriteter, bl.a. identificerede risici for forbrugerne, dyr eller planter, medlemsstaternes tidligere resultater på områderne, produktionsmængde, oplysninger fra relevante kilder (f.eks. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet) og fra informationsstyringssystemet vedrørende offentlig kontrol (IMSOC) og dets komponenter. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har udarbejdet et flerårigt program for kontrol for perioden 2021-2025, som er tilpasset Kommissionens mandatperiode, og som afspejler dens prioriteter. Denne kontrol skal gennemføres af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne for at verificere anvendelsen af lovgivningen på ovennævnte områder. Der blev anvendt forskellige kriterier i fastlæggelsen af prioriteter, bl.a. identificerede risici for forbrugerne, dyr eller planter, medlemsstaternes tidligere resultater på områderne, produktionsmængde, oplysninger fra relevante kilder (f.eks. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet) og fra informationsstyringssystemet vedrørende offentlig kontrol (IMSOC) og dets komponenter.

| (3) | Dette flerårlige program for kontrol bidrager til Kommissionens prioritetsområde "Den Europæiske Grønne Pagt (2)" og til "en fra jord til bord-strategi for et retfærdigt, sundere og miljøvenligt fødevaresystem" (3). Det bidrager også til overvågning af den fælles landbrugspolitik i overensstemmelse med reglerne om krydsoverensstemmelse, jf. Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EU) nr. 1306/2013 (4). Med den kontrol, som er fastlagt i det flerårlige program for kontrol, kan Kommissionen opfylde sine retlige forpligtelser med hensyn til at overvåge gennemførelsen af EU-lovgivningen ved at verificere, at offentlig kontrol i medlemsstaterne på de relevante områder er i overensstemmelsen med EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(3)

Dette flerårlige program for kontrol bidrager til Kommissionens prioritetsområde "Den Europæiske Grønne Pagt (2)" og til "en fra jord til bord-strategi for et retfærdigt, sundere og miljøvenligt fødevaresystem" (3). Det bidrager også til overvågning af den fælles landbrugspolitik i overensstemmelse med reglerne om krydsoverensstemmelse, jf. Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EU) nr. 1306/2013 (4). Med den kontrol, som er fastlagt i det flerårlige program for kontrol, kan Kommissionen opfylde sine retlige forpligtelser med hensyn til at overvåge gennemførelsen af EU-lovgivningen ved at verificere, at offentlig kontrol i medlemsstaterne på de relevante områder er i overensstemmelsen med EU-lovgivningen.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det flerårlige program for kontrol for perioden 2021-2025, som skal gennemføres af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne, jf. artikel 116, stk. 1, i forordning (EU) 2017/625, findes i bilaget.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

4

---

BILAG

I dette bilag fastsættes det program for kontrol, som skal gennemføres af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne på de områder, der er omfattet af forordning (EU) 2017/625, for perioden 2021-2025.

I den undersøgte periode har Kommissionen udpeget visse prioriterede områder inden for fødevare- og fodersikkerhed, fødevarekvalitet, dyresundhed og -velfærd, plantesundhed, plantebeskyttelsesmidler og de nationale kontrolsystemers og kompetente myndigheders funktionsmåde.

Kommissionens kontrol dækker alle medlemsstater på hvert af de prioriterede områder. Specifikke problemstillinger, der er omfattet af individuel kontrol, tilpasses til situationen i hver medlemsstat.

Kommissionens eksperter gennemfører kontrol, herunder kontrol på stedet, audit og skrivebordskontrol i overensstemmelse med artikel 116 i forordning (EU) 2017/625.

Det flerårlige program for Kommissionens kontrol i medlemsstaterne for perioden 2021-2025 til verifikation af anvendelsen af regler på de områder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) 2017/625, omfatter også andre områder, der er fastsat i forordningen, såsom svig og importkontrol. Det er fastsat i kapitel 1-10 (opdelt efter område og specifikt mål) og kapitel 11 (opdelt efter år) i dette bilag.

1.   Fødevare- og fodersikkerhed

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Animalske fødevarer


  (f.eks. sikkerhed ved kød af pattedyr og fugle og produkter heraf, mælk og produkter heraf, fiskevarer og hygiejne i produktionen af levende toskallede bløddyr) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-fødevaresikkerhedslovgivning vedrørende produktion og markedsføring af animalske fødevarer (omfatter også sporbarhed og mærkning, herunder af genetisk modificerede organismer) med særligt fokus på kød af pattedyr og fugle og produkter heraf, mælk og produkter heraf, fiskevarer og levende toskallede bløddyr og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Fødevarebårne zoonoser


  (f.eks. salmonella) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af fødevarebårne zoonoser med særligt fokus på gennemførelsesniveauet og effektiviteten af de nationale veterinærprogrammer, der medfinansieres af Kommissionen, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse


  (f.eks. sikkerhed ved frugt og grøntsager, urter, krydderier og spirer) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-fødevaresikkerhedslovgivning vedrørende produktion og markedsføring af fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse (omfatter også sporbarhed og mærkning, herunder af genetisk modificerede organismer), med særligt fokus på mikrobiologisk sikkerhed og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Restkoncentrationer i levende dyr og animalske fødevarer


  (restkoncentrationer af veterinærlægemidler, pesticider og forurenende stoffer) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende restkoncentrationer af veterinærlægemidler, pesticider og forurenede stoffer i levende dyr og animalske fødevarer.
  For at verificere, at medlemsstaternes overvågningsplaner for restkoncentrationer opfylder kravene i den relevante EU-lovgivning. |
| Forurenede stoffer i fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse


  (f.eks. mykotoksiner) | For på baggrund af medlemsstaternes flerårlige nationale kontrolplaner og rapporter derom at verificere, at offentlig kontrol af forurenende stoffer i fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse opfylder kravene i den gældende EU-lovgivning. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Animalske fødevarer

(f.eks. sikkerhed ved kød af pattedyr og fugle og produkter heraf, mælk og produkter heraf, fiskevarer og hygiejne i produktionen af levende toskallede bløddyr)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-fødevaresikkerhedslovgivning vedrørende produktion og markedsføring af animalske fødevarer (omfatter også sporbarhed og mærkning, herunder af genetisk modificerede organismer) med særligt fokus på kød af pattedyr og fugle og produkter heraf, mælk og produkter heraf, fiskevarer og levende toskallede bløddyr og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Fødevarebårne zoonoser

(f.eks. salmonella)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af fødevarebårne zoonoser med særligt fokus på gennemførelsesniveauet og effektiviteten af de nationale veterinærprogrammer, der medfinansieres af Kommissionen, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse

(f.eks. sikkerhed ved frugt og grøntsager, urter, krydderier og spirer)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-fødevaresikkerhedslovgivning vedrørende produktion og markedsføring af fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse (omfatter også sporbarhed og mærkning, herunder af genetisk modificerede organismer), med særligt fokus på mikrobiologisk sikkerhed og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Restkoncentrationer i levende dyr og animalske fødevarer

(restkoncentrationer af veterinærlægemidler, pesticider og forurenende stoffer)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende restkoncentrationer af veterinærlægemidler, pesticider og forurenede stoffer i levende dyr og animalske fødevarer.

For at verificere, at medlemsstaternes overvågningsplaner for restkoncentrationer opfylder kravene i den relevante EU-lovgivning.

Forurenede stoffer i fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse

(f.eks. mykotoksiner)

For på baggrund af medlemsstaternes flerårlige nationale kontrolplaner og rapporter derom at verificere, at offentlig kontrol af forurenende stoffer i fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse opfylder kravene i den gældende EU-lovgivning.

2.   Fødevare- og fodersikkerhed

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Generel foderstofhygiejne


  (foderstofhygiejne, godkendelse og registrering af virksomheder, sporbarhed, mærkning og forurenede stoffer) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende foderstofhygiejne (med særligt fokus på foderstofhygiejne, godkendelse og registrering af virksomheder, forurenede stoffer, sporbarhed og mærkning, herunder genetisk modificerede organismer) og gennemførelsen af offentlige kontroller heraf. |
| Foderlægemidler | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende produktion af foderlægemidler, gældende fra januar 2022. |
| Animalske biprodukter og afledte produkter


  (kødsektor, forarbejdningsvirksomheder) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende håndtering, anvendelse og bortskaffelse af animalske biprodukter og afledte produkter, der produceres i Unionen eller markedsføres på EU-markedet, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf, med særligt fokus på kødsektoren og forarbejdningsvirksomheder. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Generel foderstofhygiejne

(foderstofhygiejne, godkendelse og registrering af virksomheder, sporbarhed, mærkning og forurenede stoffer)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende foderstofhygiejne (med særligt fokus på foderstofhygiejne, godkendelse og registrering af virksomheder, forurenede stoffer, sporbarhed og mærkning, herunder genetisk modificerede organismer) og gennemførelsen af offentlige kontroller heraf.

Foderlægemidler

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende produktion af foderlægemidler, gældende fra januar 2022.

Animalske biprodukter og afledte produkter

(kødsektor, forarbejdningsvirksomheder)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende håndtering, anvendelse og bortskaffelse af animalske biprodukter og afledte produkter, der produceres i Unionen eller markedsføres på EU-markedet, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf, med særligt fokus på kødsektoren og forarbejdningsvirksomheder.

3.   Dyresundhed

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Aktive epizootiske sygdomme


  (f.eks. afrikansk svinepest, højpatogen aviær influenza) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af alvorlige aktive dyresygdomme, f.eks. afrikansk svinepest og højpatogen aviær influenza, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Ikkefødevarebårne zoonoser


  (f.eks. rabies) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af ikkefødevarebårne zoonoser med særligt fokus på gennemførelsesniveauet og effektiviteten af de nationale veterinærprogrammer, der medfinansieres af Kommissionen, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Enzootiske sygdomme


  (f.eks. tuberkulose, brucellose) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af enzootiske sygdomme med særligt fokus på gennemførelsesniveauet og effektiviteten af de nationale veterinærprogrammer, der medfinansieres af Kommissionen, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Beredskab og forebyggelse


  (beredskabsplanlægning) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende beredskab til at håndtere talrige udbrud af epizootiske sygdomme og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Aktive epizootiske sygdomme

(f.eks. afrikansk svinepest, højpatogen aviær influenza)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af alvorlige aktive dyresygdomme, f.eks. afrikansk svinepest og højpatogen aviær influenza, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Ikkefødevarebårne zoonoser

(f.eks. rabies)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af ikkefødevarebårne zoonoser med særligt fokus på gennemførelsesniveauet og effektiviteten af de nationale veterinærprogrammer, der medfinansieres af Kommissionen, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Enzootiske sygdomme

(f.eks. tuberkulose, brucellose)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af enzootiske sygdomme med særligt fokus på gennemførelsesniveauet og effektiviteten af de nationale veterinærprogrammer, der medfinansieres af Kommissionen, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Beredskab og forebyggelse

(beredskabsplanlægning)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende beredskab til at håndtere talrige udbrud af epizootiske sygdomme og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

4.   Dyrevelfærd

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Transport


  (uegnede dyr, dyretransportfartøjer, ikkefravænnede kalve, kontrolsteder til transit af dyr) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende dyrevelfærd under transport, med særligt fokus på uegnede dyr, dyretransportfartøjer, ikkefravænnede kalve og kontrolsteder til transit af dyr og gennemførelse af offentlig kontrol heraf. |
| På bedrifter


  (æglæggende høner) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende æglæggende høners velfærd og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Slagtning


  (drøvtyggere, fjerkræ) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende drøvtyggeres og fjerkræs velfærd på slagtetidspunkter og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Transport

(uegnede dyr, dyretransportfartøjer, ikkefravænnede kalve, kontrolsteder til transit af dyr)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende dyrevelfærd under transport, med særligt fokus på uegnede dyr, dyretransportfartøjer, ikkefravænnede kalve og kontrolsteder til transit af dyr og gennemførelse af offentlig kontrol heraf.

På bedrifter

(æglæggende høner)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende æglæggende høners velfærd og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Slagtning

(drøvtyggere, fjerkræ)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende drøvtyggeres og fjerkræs velfærd på slagtetidspunkter og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

5.   Plantesundhed

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Udbrud af planteskadegørere


  (udgør en væsentlig trussel) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af planteskadegørere, der forekommer på Unionens område, med særligt fokus på skadegørere, der udgør en væsentlig trussel, f.eks. Xylella fastidiosa, tomatskrumpevirus, fyrrevednematode, asiatisk træbuk, trioza og andre skadelige organismer, der er udpeget som en prioritet, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Beredskab og forebyggelse


  (beredskabsplanlægning) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende udarbejdelse og ajourføring af plantesundhedsberedskabsplaner. |
| Flytning af planter, planteprodukter og andre objekter inden for Unionen


  (plantepas) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-plantesundhedslovgivning vedrørende flytning af planter, planteprodukter og andre objekter inden for Unionen, med særligt fokus på plantepas og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Udbrud af planteskadegørere

(udgør en væsentlig trussel)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende kontrol af planteskadegørere, der forekommer på Unionens område, med særligt fokus på skadegørere, der udgør en væsentlig trussel, f.eks. Xylella fastidiosa, tomatskrumpevirus, fyrrevednematode, asiatisk træbuk, trioza og andre skadelige organismer, der er udpeget som en prioritet, og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Beredskab og forebyggelse

(beredskabsplanlægning)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende udarbejdelse og ajourføring af plantesundhedsberedskabsplaner.

Flytning af planter, planteprodukter og andre objekter inden for Unionen

(plantepas)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-plantesundhedslovgivning vedrørende flytning af planter, planteprodukter og andre objekter inden for Unionen, med særligt fokus på plantepas og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

6.   Markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og bæredygtig brug af pesticider

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Plantebeskyttelsesmidler


  (godkendelse, markedsføring og anvendelse af pesticider, pesticidrester) | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende godkendelse, markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og pesticidrester og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Bæredygtig anvendelse af pesticider | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende bæredygtig anvendelse af pesticider og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Plantebeskyttelsesmidler

(godkendelse, markedsføring og anvendelse af pesticider, pesticidrester)

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende godkendelse, markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og pesticidrester og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Bæredygtig anvendelse af pesticider

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende bæredygtig anvendelse af pesticider og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

7.   Fødevarekvalitet

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Økologisk landbrug | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende produktion og mærkning af økologiske produkter (herunder sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer) og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Geografiske betegnelser | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af EU-lovgivningen vedrørende produktion og mærkning af geografiske betegnelser (beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB) og garanteret traditionel specialitet (GTS) og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Økologisk landbrug

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af den gældende EU-lovgivning vedrørende produktion og mærkning af økologiske produkter (herunder sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer) og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Geografiske betegnelser

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af EU-lovgivningen vedrørende produktion og mærkning af geografiske betegnelser (beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB) og garanteret traditionel specialitet (GTS) og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

8.   Indførsel til Unionen af dyr og varer fra tredjelande

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Offentlig kontrol af dyr og varer | For at verificere medlemsstaternes opfyldelse af forpligtelser med hensyn til gennemførelse af offentlig kontrol af dyr og varer, der indføres til Unionen fra tredjelande.
  For at verificere, at dyr og varer, der indføres til Unionen fra tredjelande, opfylder de gældende generelle og specifikke EU-krav vedrørende indførsel til Unionen.
  Der vil være særligt fokus på de bestemmelser, der er fastlagt ved forordning (EU) 2017/625, og tilknyttede delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. |
| Grænsekontrolstedernes overholdelse af krav | For at verificere, at de grænsekontrolsteder, der foreslås udpeget af medlemsstaterne, opfylder de minimumskrav for grænsekontrolsteder, herunder inspektionscentre, der er fastsat i den gældende EU-lovgivning, før disse steder udpeges.
  For at verificere, at grænsekontrolstederne, udpegede indgangssteder, indgangssteder og første indgangssteder, som er genudpeget i overensstemmelse med artikel 61, stk. 2, i forordning (EU) 2017/625, opfylder de gældende minimumskrav.
  For at verificere, at andre kontrolsteder end grænsekontrolsteder, jf. artikel 53, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2017/625, opfylder de gældende minimumskrav. |
| Offentlig plantesundhedskontrol | For at verificere, at medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser med hensyn til gennemførelse af plantesundhedskontrol af planter, planteprodukter og andre objekter, der indføres til Unionen fra tredjelande.
  For at give sikkerhed for, at planter, planteprodukter og andre objekter, der indføres til Unionen fra tredjelande, opfylder de gældende EU- plantesundhedskrav for indførsel til Unionen. |

Prioriteret område

Specifikke mål

Offentlig kontrol af dyr og varer

For at verificere medlemsstaternes opfyldelse af forpligtelser med hensyn til gennemførelse af offentlig kontrol af dyr og varer, der indføres til Unionen fra tredjelande.

For at verificere, at dyr og varer, der indføres til Unionen fra tredjelande, opfylder de gældende generelle og specifikke EU-krav vedrørende indførsel til Unionen.

Der vil være særligt fokus på de bestemmelser, der er fastlagt ved forordning (EU) 2017/625, og tilknyttede delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter.

Grænsekontrolstedernes overholdelse af krav

For at verificere, at de grænsekontrolsteder, der foreslås udpeget af medlemsstaterne, opfylder de minimumskrav for grænsekontrolsteder, herunder inspektionscentre, der er fastsat i den gældende EU-lovgivning, før disse steder udpeges.

For at verificere, at grænsekontrolstederne, udpegede indgangssteder, indgangssteder og første indgangssteder, som er genudpeget i overensstemmelse med artikel 61, stk. 2, i forordning (EU) 2017/625, opfylder de gældende minimumskrav.

For at verificere, at andre kontrolsteder end grænsekontrolsteder, jf. artikel 53, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2017/625, opfylder de gældende minimumskrav.

Offentlig plantesundhedskontrol

For at verificere, at medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser med hensyn til gennemførelse af plantesundhedskontrol af planter, planteprodukter og andre objekter, der indføres til Unionen fra tredjelande.

For at give sikkerhed for, at planter, planteprodukter og andre objekter, der indføres til Unionen fra tredjelande, opfylder de gældende EU- plantesundhedskrav for indførsel til Unionen.

9.   Antimikrobiel resistens

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Overvågning af antimikrobiel resistens i zoonotiske og kommensale bakterier | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af lovgivningen vedrørende overvågning af antimikrobiel resistens hos zoonotiske og kommensale bakterier og på denne måde bidrage til fuld gennemførelse af den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (2017) (1) (1) |

Prioriteret område

Specifikke mål

Overvågning af antimikrobiel resistens i zoonotiske og kommensale bakterier

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af lovgivningen vedrørende overvågning af antimikrobiel resistens hos zoonotiske og kommensale bakterier og på denne måde bidrage til fuld gennemførelse af den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (2017) (1) (1)

10.   Generelle aspekter i agrofødevarekæden

| Prioriteret område | Specifikke mål |
| --- | --- |
| Svig | For at verificere medlemsstaternes overholdelse af gældende EU-lovgivning vedrørende indkredsning af og opfølgning på svigagtig eller vildledende adfærd i agrofødevarekæden og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf. |
| Opfølgning på auditanbefalinger


  (sektorbestemt og generel) | For at verificere, at medlemsstaterne træffer passende opfølgende foranstaltninger for at afhjælpe specifikke eller systematiske mangler, som er konstateret ved Kommissionens kontrol. |
| Eksportkontrol | For at verificere medlemsstaternes offentlige kontrol med gennemførelsen af certificeringskrav for eksport |

Prioriteret område

Specifikke mål

Svig

For at verificere medlemsstaternes overholdelse af gældende EU-lovgivning vedrørende indkredsning af og opfølgning på svigagtig eller vildledende adfærd i agrofødevarekæden og gennemførelsen af offentlig kontrol heraf.

Opfølgning på auditanbefalinger

(sektorbestemt og generel)

For at verificere, at medlemsstaterne træffer passende opfølgende foranstaltninger for at afhjælpe specifikke eller systematiske mangler, som er konstateret ved Kommissionens kontrol.

Eksportkontrol

For at verificere medlemsstaternes offentlige kontrol med gennemførelsen af certificeringskrav for eksport

11.   2021-2025 flerårligt program for kontrol opdelt på år

| Område | Prioriteret område | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fødevarer og fødevaresikkerhed | Animalske fødevarer | Sikkerhed ved kød af pattedyr og fugle og produkter heraf, mælk og produkter heraf, fiskevarer og levende toskallede bløddyr |
| Fødevarebårne zoonoser | Prioriterede zoonoser

  (f.eks.: Salmonella) |
| Fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse | Sikkerhed ved frugt og grøntsager, urter, krydderier og spirer |
| Restkoncentrationer | Restkoncentrationer i levende dyr og animalske fødevarer |
| Forurenende stoffer | Forurenede stoffer i fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse |
| Fødevarer og fødevaresikkerhed | Fodersikkerhed | Generel foderstofhygiejne | |
| | Foderlægemidler |
| Animalske biprodukter og afledte produkter | |
| Dyresundhed | Aktive epizootiske sygdomme | Prioriterede sygdomme

  (f.eks.: afrikansk svinepest, højpatogen aviær influenza) |
| Ikkefødevarebårne zoonoser | Prioriterede zoonoser

  (f.eks.: rabies) |
| Enzootiske sygdomme | Sygdomme med aktive udryddelsesprogrammer

  (f.eks.: tuberkulose, brucellose) |
| Beredskab og forebyggelse | | Beredskabsplanlægning på dyresundhedsområdet |
| Dyrevelfærd | Transport | | Uegnede dyr, dyretransportfartøjer, ikkefravænnede kalve | |
| Kontrolsteder til transit af dyr | |
| På bedrifter | Æglæggende høner | |
| Slagtning | Drøvtyggere, fjerkræ | |
| Plantesundhed | Udbrud af planteskadegørere | Prioriterede skadegørere

  (f.eks.: Xylella fastidiosa, tomatskrumpevirus, fyrrevednematode, asiatisk træbuk, trioza) |
| Beredskab og forebyggelse | | Beredskabsplanlægning på plantesundhedsområdet |
| Flytning af planter, planteprodukter og andre objekter inden for Unionen | | Plantepas |
| PPP & SUD | Plantebeskyttelsesmidler (Plant protection products (PPP)) | | Godkendelse, markedsføring og anvendelse af pesticider |
| Pesticidrester |
| Bæredygtig anvendelse af pesticider (Sustainable use of pesticides (SUD)) | Bæredygtig anvendelse af pesticider |

Område

Prioriteret område

2021

2022

2023

2024

2025

Fødevarer og fødevaresikkerhed

Animalske fødevarer

Sikkerhed ved kød af pattedyr og fugle og produkter heraf, mælk og produkter heraf, fiskevarer og levende toskallede bløddyr

Fødevarebårne zoonoser

Prioriterede zoonoser

(f.eks.: Salmonella)

Fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse

Sikkerhed ved frugt og grøntsager, urter, krydderier og spirer

Restkoncentrationer

Restkoncentrationer i levende dyr og animalske fødevarer

Forurenende stoffer

Forurenede stoffer i fødevarer af ikkeanimalsk oprindelse

Fødevarer og fødevaresikkerhed

Fodersikkerhed

Generel foderstofhygiejne

Foderlægemidler

Animalske biprodukter og afledte produkter

Dyresundhed

Aktive epizootiske sygdomme

Prioriterede sygdomme

(f.eks.: afrikansk svinepest, højpatogen aviær influenza)

Ikkefødevarebårne zoonoser

Prioriterede zoonoser

(f.eks.: rabies)

Enzootiske sygdomme

Sygdomme med aktive udryddelsesprogrammer

(f.eks.: tuberkulose, brucellose)

Beredskab og forebyggelse

Beredskabsplanlægning på dyresundhedsområdet

Dyrevelfærd

Transport

Uegnede dyr, dyretransportfartøjer, ikkefravænnede kalve

Kontrolsteder til transit af dyr

På bedrifter

Æglæggende høner

Slagtning

Drøvtyggere, fjerkræ

Plantesundhed

Udbrud af planteskadegørere

Prioriterede skadegørere

(f.eks.: Xylella fastidiosa, tomatskrumpevirus, fyrrevednematode, asiatisk træbuk, trioza)

Beredskab og forebyggelse

Beredskabsplanlægning på plantesundhedsområdet

Flytning af planter, planteprodukter og andre objekter inden for Unionen

Plantepas

PPP & SUD

Plantebeskyttelsesmidler (Plant protection products (PPP))

Godkendelse, markedsføring og anvendelse af pesticider

Pesticidrester

Bæredygtig anvendelse af pesticider (Sustainable use of pesticides (SUD))

Bæredygtig anvendelse af pesticider

| Område | Prioriteret område | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fødevarekvalitet | Økologisk landbrug | Økologisk landbrug |
| Geografiske betegnelser | Anvendelse og mærkning af BOB/BGB/GTS |
| Indførsel til Unionen af dyr og varer fra tredjelande | Offentlig kontrol af dyr og varer | Offentlig kontrol af dyr og varer |
| Grænsekontrolsteder | Grænsekontrolstedernes overholdelse af krav |
| Offentlig plantesundhedskontrol | Offentlig plantesundhedskontrol af planter, planteprodukter og andre objekter | |
| AMR | Overvågning | | Overvågning af antimikrobiel resistens hos zoonotiske og kommensale bakterier |
| Generelle aspekter i agrofødevarekæden | Svig | Foranstaltninger med henblik på at bekæmpe svigagtig eller vildledende adfærd | |
| Opfølgning | Opfølgning på auditanbefalinger |
| Eksport | Kommissionens tilsyn med medlemsstaternes kontrol med gennemførelsen af certificeringskrav for eksport |

Område

Prioriteret område

2021

2022

2023

2024

2025

Fødevarekvalitet

Økologisk landbrug

Økologisk landbrug

Geografiske betegnelser

Anvendelse og mærkning af BOB/BGB/GTS

Indførsel til Unionen af dyr og varer fra tredjelande

Offentlig kontrol af dyr og varer

Offentlig kontrol af dyr og varer

Grænsekontrolsteder

Grænsekontrolstedernes overholdelse af krav

Offentlig plantesundhedskontrol

Offentlig plantesundhedskontrol af planter, planteprodukter og andre objekter

AMR

Overvågning

Overvågning af antimikrobiel resistens hos zoonotiske og kommensale bakterier

Generelle aspekter i agrofødevarekæden

Svig

Foranstaltninger med henblik på at bekæmpe svigagtig eller vildledende adfærd

Opfølgning

Opfølgning på auditanbefalinger

Eksport

Kommissionens tilsyn med medlemsstaternes kontrol med gennemførelsen af certificeringskrav for eksport

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

HENSTILLINGER

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/19

---

RÅDETS HENSTILLING (EU) 2020/1551

af 22. oktober 2020

om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra b) og e), og artikel 292, første og andet punktum, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Rådet vedtog den 30. juni 2020 en henstilling om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (1) (»Rådets henstilling«). Den 16. juli 2020 vedtog Rådet henstilling (EU) 2020/1052 af 16. juli 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (2). Den 30. juli 2020 vedtog Rådet henstilling (EU) 2020/1144 af 30. juli 2020 om ændring af henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (3).
  Den 7. august 2020 vedtog Rådet henstilling (EU) 2020/1186 af 7. august 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (4). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 30. juni 2020 en henstilling om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (1) (»Rådets henstilling«). Den 16. juli 2020 vedtog Rådet henstilling (EU) 2020/1052 af 16. juli 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (2). Den 30. juli 2020 vedtog Rådet henstilling (EU) 2020/1144 af 30. juli 2020 om ændring af henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (3).

Den 7. august 2020 vedtog Rådet henstilling (EU) 2020/1186 af 7. august 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (4).

| (2) | Rådets henstilling fastsætter, at medlemsstaterne gradvist bør ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 1. juli 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling. Hver anden uge bør listen over tredjelande i bilag I revideres og alt efter omstændighederne ajourføres af Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester efter en samlet vurdering på grundlag af den metode, de kriterier og de oplysninger, der er omhandlet i Rådets henstilling. |
| --- | --- |

(2)

Rådets henstilling fastsætter, at medlemsstaterne gradvist bør ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 1. juli 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling. Hver anden uge bør listen over tredjelande i bilag I revideres og alt efter omstændighederne ajourføres af Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester efter en samlet vurdering på grundlag af den metode, de kriterier og de oplysninger, der er omhandlet i Rådets henstilling.

| (3) | Der har siden fundet drøftelser sted i Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester om en revision af listen over tredjelande i bilag I til Rådets henstilling og i forbindelse med anvendelse af de kriterier og den metode, der er fastsat i Rådets henstilling. Som et resultat af disse drøftelser bør listen over tredjelande i bilag I ændres. Navnlig bør Canada, Georgien og Tunesien udgå af listen, mens Singapore bør tilføjes. Det bør også præciseres, at rejser med forbehold af bekræftelse af gensidighed bør være mulige for så vidt angår Hongkong SAR og Macao SAR. |
| --- | --- |

(3)

Der har siden fundet drøftelser sted i Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester om en revision af listen over tredjelande i bilag I til Rådets henstilling og i forbindelse med anvendelse af de kriterier og den metode, der er fastsat i Rådets henstilling. Som et resultat af disse drøftelser bør listen over tredjelande i bilag I ændres. Navnlig bør Canada, Georgien og Tunesien udgå af listen, mens Singapore bør tilføjes. Det bør også præciseres, at rejser med forbehold af bekræftelse af gensidighed bør være mulige for så vidt angår Hongkong SAR og Macao SAR.

| (4) | Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 22. oktober 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling. |
| --- | --- |

(4)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 22. oktober 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.

| (5) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter, at Rådet har truffet foranstaltning om denne henstilling til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne henstilling, jf. artikel 4 i nævnte protokol. |
| --- | --- |

(5)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter, at Rådet har truffet foranstaltning om denne henstilling til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne henstilling, jf. artikel 4 i nævnte protokol.

| (6) | Denne henstilling udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (5); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(6)

Denne henstilling udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (5); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (7) | For så vidt angår Island og Norge udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (6). |
| --- | --- |

(7)

For så vidt angår Island og Norge udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (6).

| (8) | For så vidt angår Schweiz udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (7) sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (8). |
| --- | --- |

(8)

For så vidt angår Schweiz udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (7) sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (8).

| (9) | For så vidt angår Liechtenstein udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (9) sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (10), |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår Liechtenstein udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (9) sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (10),

HAR VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

Rådets henstilling (EU) 2020/912 som ændret ved henstilling (EU) 2020/1052, henstilling (EU) 2020/1144 og henstilling (EU) 2020/1186 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner ændres således:

| 1) | Punkt 1, første afsnit, i Rådets henstilling affattes således:






  »1. | Medlemsstaterne bør gradvist ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 22. oktober 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I.« |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 1, første afsnit, i Rådets henstilling affattes således:

»1.

Medlemsstaterne bør gradvist ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 22. oktober 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I.«

| 2) | Bilag I til henstillingen affattes således:

  »



  BILAG I
  Tredjelande og særlige administrative områder, hvis indbyggere ikke bør berøres af midlertidige restriktioner ved de ydre grænser for ikkevæsentlige rejser til EU:






  I. | STATER






  1. | AUSTRALIEN |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Bilag I til henstillingen affattes således:

BILAG I

Tredjelande og særlige administrative områder, hvis indbyggere ikke bør berøres af midlertidige restriktioner ved de ydre grænser for ikkevæsentlige rejser til EU:

I.

STATER

1.

AUSTRALIEN

| 2. | JAPAN |
| --- | --- |

2.

JAPAN

| 3. | NEW ZEALAND |
| --- | --- |

3.

NEW ZEALAND

| 4. | RWANDA |
| --- | --- |

4.

RWANDA

| 5. | SINGAPORE |
| --- | --- |

5.

SINGAPORE

| 6. | SYDKOREA |
| --- | --- |

6.

SYDKOREA

| 7. | THAILAND |
| --- | --- |

7.

THAILAND

| 8. | URUGUAY |
| --- | --- |

8.

URUGUAY

| 9. | KINA (*1) |
| --- | --- |

9.

KINA (*1)

| II. | FOLKEREPUBLIKKEN KINAS SÆRLIGE ADMINISTRATIVE OMRÅDER






  1. | Hongkong SAR  (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

FOLKEREPUBLIKKEN KINAS SÆRLIGE ADMINISTRATIVE OMRÅDER

1.

Hongkong SAR  (*1)

| 2. | Macao SAR  (*1) |
| --- | --- |

2.

Macao SAR  (*1)

(*1)  med forbehold af bekræftelse af gensidighed."

*1

(*1)  med forbehold af bekræftelse af gensidighed."

*1

(*1)  med forbehold af bekræftelse af gensidighed."

*1

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. oktober 2020.

På Rådets vegne

M. ROTH

Formand

---

(1)  
  EUT L 208I af 1.7.2020, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 230 af 17.7.2020, s. 26.

2

(3)  
  EUT L 248 af 31.7.2020, s. 26.

3

(4)  
  EUT L 261 af 11.8.2020, s. 83.

4

(5)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  
  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  
  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.

7

(8)  Rådets afgørelse 2008/146/EF af 28. januar 2008 om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 1).

8

(9)  
  EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.

9

(10)  Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).

10

---

RETNINGSLINJER

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/22

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) 2020/1552

af 14. oktober 2020

om ændring af retningslinje ECB/2013/23 om statistik over offentlige finanser (ECB/2020/50)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1 og 5.2 samt artikel 12.1 og 14.3,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (1),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (2),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (3), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kvalitetsvurderingen af data om statistik over de offentlige finanser foretages i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks Kvalitetsramme for Statistik (Statistics Quality Framework) og omfatter en regelmæssig rapport, som Direktionen fremsender til Styrelsesrådet for ECB. Overvågningen af datakvaliteten er afgørende og bør udføres rettidigt. |
| --- | --- |

(1)

Kvalitetsvurderingen af data om statistik over de offentlige finanser foretages i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks Kvalitetsramme for Statistik (Statistics Quality Framework) og omfatter en regelmæssig rapport, som Direktionen fremsender til Styrelsesrådet for ECB. Overvågningen af datakvaliteten er afgørende og bør udføres rettidigt.

| (2) | Der bør dog findes den rette balance mellem behovet for overvågning og frekvensen, hvormed de relevante oplysninger indberettes til Styrelsesrådet. Det er derfor nødvendigt at opdatere frekvensen, hvormed Direktionen indberetter oplysninger om kvaliteten af dataene om statistik over de offentlige finanser til Styrelsesrådet. For at gøre det muligt at foretage en kvalitetsanalyse bør den første rapport i overensstemmelse med denne retningslinje fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni 2023. |
| --- | --- |

(2)

Der bør dog findes den rette balance mellem behovet for overvågning og frekvensen, hvormed de relevante oplysninger indberettes til Styrelsesrådet. Det er derfor nødvendigt at opdatere frekvensen, hvormed Direktionen indberetter oplysninger om kvaliteten af dataene om statistik over de offentlige finanser til Styrelsesrådet. For at gøre det muligt at foretage en kvalitetsanalyse bør den første rapport i overensstemmelse med denne retningslinje fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni 2023.

| (3) | I tilfælde hvor der identificeres alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, vil det være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at fremsende de yderligere rapporter, som den måtte finde nødvendige, til Styrelsesrådet. Af samme grund vil det også være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at udøve denne skønsbeføjelse så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(3)

I tilfælde hvor der identificeres alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, vil det være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at fremsende de yderligere rapporter, som den måtte finde nødvendige, til Styrelsesrådet. Af samme grund vil det også være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at udøve denne skønsbeføjelse så hurtigt som muligt.

| (4) | I de seneste år er der kommet nye overvågningsværktøjer. Det er derfor nødvendigt at opdatere omfanget af de vurderinger, der skal foretages inden for rammerne af datakvalitetsovervågning og indberetning. |
| --- | --- |

(4)

I de seneste år er der kommet nye overvågningsværktøjer. Det er derfor nødvendigt at opdatere omfanget af de vurderinger, der skal foretages inden for rammerne af datakvalitetsovervågning og indberetning.

| (5) | Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2014/2/EU (ECB/2013/23) (4) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2014/2/EU (ECB/2013/23) (4) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Retningslinje ECB/2013/23 ændres som følger:

| 1) | Artikel 7, stk. 2 og 3, affattes således:






  »2. | ECB's Direktion aflægger hvert andet år rapport til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af statistikken over de offentlige finanser. Rapporten fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni i det år, der følger efter den enkelte relevante toårsperiode. Den første toårsrapport indsendes senest 30. juni 2023. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 7, stk. 2 og 3, affattes således:

»2.

ECB's Direktion aflægger hvert andet år rapport til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af statistikken over de offentlige finanser. Rapporten fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni i det år, der følger efter den enkelte relevante toårsperiode. Den første toårsrapport indsendes senest 30. juni 2023.

| 3. | Rapporten omhandlet i stk. 2 skal mindst fastlægge følgende:






  a) | dataenes dækning, |
| --- | --- | --- |

3.

Rapporten omhandlet i stk. 2 skal mindst fastlægge følgende:

a)

dataenes dækning,

| b) | i hvilken udstrækning de opfylder de relevante definitioner, |
| --- | --- |

b)

i hvilken udstrækning de opfylder de relevante definitioner,

| c) | omfanget af revisioner, og |
| --- | --- |

c)

omfanget af revisioner, og

| d) | en analyse af uforholdsmæssigt store gælds-/underskudsjusteringer.« |
| --- | --- |

d)

en analyse af uforholdsmæssigt store gælds-/underskudsjusteringer.«

| 2) | I artikel 7 indsættes følgende som stk. 4:






  »4. | Hvis Direktionen konstaterer alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, kan den fremsende de yderligere rapporter til Styrelsesrådet, som den måtte finde nødvendige.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 7 indsættes følgende som stk. 4:

»4.

Hvis Direktionen konstaterer alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, kan den fremsende de yderligere rapporter til Styrelsesrådet, som den måtte finde nødvendige.«

Artikel 2

Virkning og gennemførelse

1.   Denne retningslinje får virkning på den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

2.   Centralbankerne i Eurosystemet skal overholde denne retningslinje fra 1. juli 2021. De skal dog opfylde artikel 1, stk. 2, i denne retningslinje fra den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 14. oktober 2020.

For ECB's Styrelsesråd

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  
  EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1

2

(3)  
  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

3

(4)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2014/2/EU af 25. juli 2013 om statistik over offentlige finanser (ECB/2013/23) (EUT L 2 af 7.1.2014, s. 12).

4

---

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/24

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) 2020/1553

af 14. oktober 2020

om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2020/51)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1 og 5.2 samt artikel 12.1 og 14.3,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (1), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kvalitetsvurderingen af de kvartalsvise finansielle konti for euroområdet efter institutionel sektor foretages i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks Kvalitetsramme for Statistik (Statistics Quality Framework) og omfatter en regelmæssig rapport, som Direktionen fremsender til Styrelsesrådet for ECB. Overvågningen af datakvaliteten er afgørende og bør udføres rettidigt. |
| --- | --- |

(1)

Kvalitetsvurderingen af de kvartalsvise finansielle konti for euroområdet efter institutionel sektor foretages i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks Kvalitetsramme for Statistik (Statistics Quality Framework) og omfatter en regelmæssig rapport, som Direktionen fremsender til Styrelsesrådet for ECB. Overvågningen af datakvaliteten er afgørende og bør udføres rettidigt.

| (2) | Der bør dog findes den rette balance mellem behovet for overvågning og frekvensen, hvormed de relevante oplysninger indberettes til Styrelsesrådet. Det er derfor nødvendigt at opdatere frekvensen, hvormed Direktionen indberetter oplysninger om kvaliteten af de kvartalsvise finansielle konti til Styrelsesrådet. For at gøre det muligt at foretage en kvalitetsanalyse bør den første rapport i overensstemmelse med denne retningslinje fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni 2023. |
| --- | --- |

(2)

Der bør dog findes den rette balance mellem behovet for overvågning og frekvensen, hvormed de relevante oplysninger indberettes til Styrelsesrådet. Det er derfor nødvendigt at opdatere frekvensen, hvormed Direktionen indberetter oplysninger om kvaliteten af de kvartalsvise finansielle konti til Styrelsesrådet. For at gøre det muligt at foretage en kvalitetsanalyse bør den første rapport i overensstemmelse med denne retningslinje fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni 2023.

| (3) | I tilfælde hvor der identificeres alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, vil det være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at fremsende de yderligere rapporter, som den måtte finde nødvendige, til Styrelsesrådet. Af samme grund vil det også være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at udøve denne skønsmæssige beføjelse så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(3)

I tilfælde hvor der identificeres alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, vil det være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at fremsende de yderligere rapporter, som den måtte finde nødvendige, til Styrelsesrådet. Af samme grund vil det også være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at udøve denne skønsmæssige beføjelse så hurtigt som muligt.

| (4) | I overensstemmelse med ECB's Kvalitetsramme for Statistik er det hensigtsmæssigt, at visse oplysninger fra sådanne indberetninger gøres offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med ECB's Kvalitetsramme for Statistik er det hensigtsmæssigt, at visse oplysninger fra sådanne indberetninger gøres offentligt tilgængelige.

| (5) | Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2014/3/EU (ECB/2013/24) (2) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2014/3/EU (ECB/2013/24) (2) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Retningslinje ECB/2013/24 ændres som følger:

| 1) | Artikel 7, stk. 2, affattes således:






  »2. | ECB's Direktion afgiver hvert andet år rapport til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af de kvartalsvise finansielle konti. Rapporten fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni i det år, der følger efter den enkelte relevante toårsperiode. Den første toårsrapport indsendes senest 30. juni 2023.« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 7, stk. 2, affattes således:

»2.

ECB's Direktion afgiver hvert andet år rapport til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af de kvartalsvise finansielle konti. Rapporten fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet senest 30. juni i det år, der følger efter den enkelte relevante toårsperiode. Den første toårsrapport indsendes senest 30. juni 2023.«

| 2) | I artikel 7 tilføjes følgende stykker:






  a) | Følgende indsættes som stk. 3:






  »3. | Rapporten omhandlet i stk. 2 skal mindst fastlægge følgende:






  a) | dataenes dækning, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I artikel 7 tilføjes følgende stykker:

a)

Følgende indsættes som stk. 3:

»3.

Rapporten omhandlet i stk. 2 skal mindst fastlægge følgende:

a)

dataenes dækning,

| b) | i hvilken udstrækning de opfylder de relevante definitioner, og |
| --- | --- |

b)

i hvilken udstrækning de opfylder de relevante definitioner, og

| c) | omfanget af revisioner.« |
| --- | --- |

c)

omfanget af revisioner.«

| b) | Følgende indsættes som stk. 4:






  »4. | Efter at have fremsendt en rapport til Styrelsesrådet i overensstemmelse med stk. 2 kan Direktionen gøre rapporten, eller et uddrag heraf, tilgængelig for offentligheden.« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som stk. 4:

»4.

Efter at have fremsendt en rapport til Styrelsesrådet i overensstemmelse med stk. 2 kan Direktionen gøre rapporten, eller et uddrag heraf, tilgængelig for offentligheden.«

| c) | Følgende indsættes som stk. 5:






  »5. | Hvis Direktionen konstaterer alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, kan den fremsende de yderligere rapporter til Styrelsesrådet, som den måtte finde nødvendige.« |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som stk. 5:

»5.

Hvis Direktionen konstaterer alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, kan den fremsende de yderligere rapporter til Styrelsesrådet, som den måtte finde nødvendige.«

Artikel 2

Virkning og gennemførelse

1.   Denne retningslinje får virkning på den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

2.   Centralbankerne i Eurosystemet skal overholde denne retningslinje fra 1. juli 2021. De skal dog opfylde artikel 1, stk. 2, litra c), i denne retningslinje fra den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 14. oktober 2020.

For ECB's Styrelsesråd

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  
  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2014/3/EU af 25. juli 2013 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2013/24) (EUT L 2 af 7.1.2014, s. 34)

2

---

| 26.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 354/26

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) (2020/1554)

af 14. oktober 2020

om ændring af retningslinje ECB/2011/23 med hensyn til frekvensen af indberetning til Den Europæiske Centralbank om kvaliteten af eksterne statistikker (ECB/2020/52)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, 3.3, 5.1, 12.1, 14.3 og 16,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (1), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kvalitetsvurderingen af data inden for eksterne statistikker foretages i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks Kvalitetsramme for Statistik (Statistics Quality Framework) og omfatter en regelmæssig rapport, som Direktionen fremsender til Styrelsesrådet for ECB. Overvågningen af datakvaliteten er afgørende og bør udføres rettidigt. |
| --- | --- |

(1)

Kvalitetsvurderingen af data inden for eksterne statistikker foretages i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks Kvalitetsramme for Statistik (Statistics Quality Framework) og omfatter en regelmæssig rapport, som Direktionen fremsender til Styrelsesrådet for ECB. Overvågningen af datakvaliteten er afgørende og bør udføres rettidigt.

| (2) | Der bør dog findes den rette balance mellem behovet for overvågning og frekvensen, hvormed de relevante oplysninger indberettes til Styrelsesrådet. Det er derfor nødvendigt at opdatere frekvensen, hvormed Direktionen indberetter oplysninger om kvaliteten af eksterne statistikker til Styrelsesrådet. For at gøre det muligt at foretage en kvalitetsanalyse bør Direktionen fremsende den første kvalitetsrapport til Styrelsesrådet, efter at denne retningslinje er vedtaget, senest ved udgangen af 2022. |
| --- | --- |

(2)

Der bør dog findes den rette balance mellem behovet for overvågning og frekvensen, hvormed de relevante oplysninger indberettes til Styrelsesrådet. Det er derfor nødvendigt at opdatere frekvensen, hvormed Direktionen indberetter oplysninger om kvaliteten af eksterne statistikker til Styrelsesrådet. For at gøre det muligt at foretage en kvalitetsanalyse bør Direktionen fremsende den første kvalitetsrapport til Styrelsesrådet, efter at denne retningslinje er vedtaget, senest ved udgangen af 2022.

| (3) | Begreberne, der ligger til grund for indsamling og opstilling af eksterne statistikker, er sundt og fast forankrede i Den Internationale Valutafonds (IMF) 6. Betalings- og kapitalbalancemanual (herefter »BPM6«) (2). De kræver dog hyppigt præciseringer, da nogle af dem er særlig vigtige for at kunne foretage en præcis opstilling af aggregaterne for euroområdet. Det er derfor nødvendigt at opdatere begreberne den finansielle konto og kapitalbalancen over for udlandet, som er fastsat i bilag III til Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2012/120/EU (ECB/2011/23) (3). |
| --- | --- |

(3)

Begreberne, der ligger til grund for indsamling og opstilling af eksterne statistikker, er sundt og fast forankrede i Den Internationale Valutafonds (IMF) 6. Betalings- og kapitalbalancemanual (herefter »BPM6«) (2). De kræver dog hyppigt præciseringer, da nogle af dem er særlig vigtige for at kunne foretage en præcis opstilling af aggregaterne for euroområdet. Det er derfor nødvendigt at opdatere begreberne den finansielle konto og kapitalbalancen over for udlandet, som er fastsat i bilag III til Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2012/120/EU (ECB/2011/23) (3).

| (4) | I tilfælde hvor der identificeres alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, vil det være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at fremsende de yderligere rapporter, som den måtte finde nødvendige, til Styrelsesrådet. Af samme grund vil det også være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at udøve dette skøn fra 2022. |
| --- | --- |

(4)

I tilfælde hvor der identificeres alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, vil det være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at fremsende de yderligere rapporter, som den måtte finde nødvendige, til Styrelsesrådet. Af samme grund vil det også være hensigtsmæssigt at give Direktionen mulighed for at udøve dette skøn fra 2022.

| (5) | I overensstemmelse med ECB's Kvalitetsramme for Statistik er det hensigtsmæssigt, at visse oplysninger fra sådanne indberetninger gøres offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med ECB's Kvalitetsramme for Statistik er det hensigtsmæssigt, at visse oplysninger fra sådanne indberetninger gøres offentligt tilgængelige.

| (6) | I henhold til Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) skal direktionen fra 1. marts 2021 afgive beretning en gang årligt til Styrelsesrådet om kvaliteten af de eksterne statistikker. For at opnå den rette balance mellem behovet for overvågning og indberetningsfrekvensen for de relevante oplysninger til Styrelsesrådet bør tidsintervallerne, som er fastsat i retningslinje ECB/2011/23, forlænges yderligere til hvert andet år. Af hensyn til gennemsigtighed bør der gives tilstrækkelig tid mellem anvendelsen af kravet om rapportering en gang årligt i henhold til retningslinje (EU) 2018/1151 og anvendelsen af det seneste krav om rapportering hvert andet år i henhold til denne retningslinje. Det bør derfor kræves, at de nationale centralbanker og direktionen overholder denne retningslinje fra 1. juli 2021. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) skal direktionen fra 1. marts 2021 afgive beretning en gang årligt til Styrelsesrådet om kvaliteten af de eksterne statistikker. For at opnå den rette balance mellem behovet for overvågning og indberetningsfrekvensen for de relevante oplysninger til Styrelsesrådet bør tidsintervallerne, som er fastsat i retningslinje ECB/2011/23, forlænges yderligere til hvert andet år. Af hensyn til gennemsigtighed bør der gives tilstrækkelig tid mellem anvendelsen af kravet om rapportering en gang årligt i henhold til retningslinje (EU) 2018/1151 og anvendelsen af det seneste krav om rapportering hvert andet år i henhold til denne retningslinje. Det bør derfor kræves, at de nationale centralbanker og direktionen overholder denne retningslinje fra 1. juli 2021.

| (7) | Retningslinje ECB/2011/23 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Retningslinje ECB/2011/23 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Retningslinje ECB/2011/23 ændres som følger:

| 1) | Artikel 6, stk. 1, affattes således:






  »1. | Uden at ECB’s overvågningsopgaver, som fastsat i bilag V, derved berøres, skal de nationale centralbanker, i samarbejde med andre kompetente myndigheder, som nævnt i artikel 4, hvor dette er relevant, sikre overvågning og vurdering af kvaliteten af den statistiske information, som de gør tilgængelig for ECB. ECB vurderer disse data på en tilsvarende og rettidig måde.
  ECB's Direktion afgiver hvert andet år rapport til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af de eksterne statistikker, som er gjort tilgængelige for ECB. Rapporten fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet inden udgangen af det år, der følger efter den enkelte relevante toårsperiode. Den første toårsrapport indsendes inden udgangen af 2022. Direktionen kan gøre rapporten, eller et uddrag heraf, tilgængelig for offentligheden.« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 6, stk. 1, affattes således:

»1.

Uden at ECB’s overvågningsopgaver, som fastsat i bilag V, derved berøres, skal de nationale centralbanker, i samarbejde med andre kompetente myndigheder, som nævnt i artikel 4, hvor dette er relevant, sikre overvågning og vurdering af kvaliteten af den statistiske information, som de gør tilgængelig for ECB. ECB vurderer disse data på en tilsvarende og rettidig måde.

ECB's Direktion afgiver hvert andet år rapport til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af de eksterne statistikker, som er gjort tilgængelige for ECB. Rapporten fremsendes af Direktionen til Styrelsesrådet inden udgangen af det år, der følger efter den enkelte relevante toårsperiode. Den første toårsrapport indsendes inden udgangen af 2022. Direktionen kan gøre rapporten, eller et uddrag heraf, tilgængelig for offentligheden.«

| 2) | I artikel 6 indsættes følgende som stk. 5:






  »5. | Hvis Direktionen konstaterer alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, kan den efter 1. januar 2022 fremsende de yderligere rapporter til Styrelsesrådet, som den måtte finde nødvendige.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 6 indsættes følgende som stk. 5:

»5.

Hvis Direktionen konstaterer alvorlige spørgsmål om datakvaliteten, kan den efter 1. januar 2022 fremsende de yderligere rapporter til Styrelsesrådet, som den måtte finde nødvendige.«

| 3) | Bilag III ændres i overensstemmelse med bilaget til denne retningslinje. |
| --- | --- |

3)

Bilag III ændres i overensstemmelse med bilaget til denne retningslinje.

Artikel 2

Virkning og gennemførelse

1.   Denne retningslinje får virkning på den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

2.   Centralbankerne i Eurosystemet skal overholde denne retningslinje fra 1. juli 2021.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 14. oktober 2020.

For ECB's Styrelsesråd

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  
  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Findes på: https://www.imf.org/

2

(3)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2012/120/EU af 9. december 2011 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2011/23) (EUT L 65 af 3.3.2012, s. 1)

3

(4)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2018/1151 af 2. august 2018 om ændring af retningslinje ECB/2011/23 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2018/19) (EUT L 209 af 20.8.2018, s. 2)

4

---

BILAG

I bilag III til retningslinje ECB/2011/23 affattes afsnit 1, underafsnit »C. Den finansielle konto og kapitalbalancen over for udlandet
  «, således:

»C.   Den finansielle konto og kapitalbalancen over for udlandet

Generelt registreres transaktioner i finansielle aktiver og passiver mellem residente og ikke-residente institutionelle enheder på den finansielle konto. For at sikre at aggregater for euroområdet opstilles korrekt bør alle udvekslinger mellem residente institutionelle enheder af finansielle instrumenter udstedt af ikke-residenter og mellem ikke-residente institutionelle enheder af finansielle instrumenter udstedt af residenter registreres som finansielle transaktioner, dvs. i streng overensstemmelse med debitor/kreditor-tilgangen.

Den finansielle konto viser nettotransaktionerne, dvs. at nettoanskaffelsen af finansielle aktiver svarer til anskaffelsen af aktiver fratrukket afhændede aktiver.

Kapitalbalancen over for udlandet viser ved udgangen af hvert kvartal værdien af de finansielle aktiver for residenter i en økonomi, som udgør fordringer på ikke-residenter, og residenternes forpligtelser i en økonomi over for ikke-residenter, samt guldbeholdninger opbevaret som reserveaktiver. Forskellen mellem aktiver og passiver er nettopositionen i kapitalbalancen over for udlandet og udgør en nettofordring på eller nettoforpligtelse over for resten af verden.

Værdien af kapitalbalancen over for udlandet ved udgangen af en periode opgøres på grundlag af positionerne ved udgangen af den forrige periode, transaktioner i den aktuelle periode og andre ændringer, der opstår som følge af andre årsager end transaktioner mellem residenter og ikke-residenter, der kan henføres til andre mængdemæssige ændringer og omvurderinger, som skyldes valutakurs- eller prisændringer.

I overensstemmelse med den funktionelle underopdeling klassificeres grænseoverskridende finansielle transaktioner og positioner som direkte investeringer, porteføljeinvesteringer, finansielle derivater (bortset fra reserver) og medarbejderaktieoptioner, andre investeringer og reserveaktiver. Grænseoverskridende finansielle transaktioner og positioner klassificeres yderligere efter instrumenttype og institutionel sektor.

Grundlaget for værdiansættelsen af transaktioner og positioner er markedspriserne. Den nominelle værdi anvendes for positioner i ikke-omsættelige instrumenter, navnlig lån, indskud og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender. Dog værdiansættes transaktioner i disse instrumenter til markedspris. For at tage højde for uoverensstemmelser mellem markedsværdiansættelsen af transaktioner og den nominelle værdiansættelse af positioner registrerer sælgeren omvurderinger, som skyldes andre prisændringer i løbet af perioden, hvori salget foregår, svarende til differencen mellem den nominelle værdi og transaktionsværdien, mens køberen registrerer et tilsvarende beløb som omvurderinger, der skyldes andre prisændringer. En tilsvarende registrering finder sted for transaktioner og positioner i direkte investeringer i ejerandelsbeviser, hvor positionerne afspejler beholdningen af egne midler til den bogførte værdi (jf. næste afsnit).

Betalingsbalancens finansielle konto og kapitalbalancen over for udlandet omfatter udlignende posteringer for periodiserede indtægter på instrumenter, der klassificeres i de respektive funktionelle kategorier.

6.1.   Udenlandske direkte investeringer

Direkte investeringer forbindes med en resident i en økonomi, der har kontrol over eller udøver en betydelig grad af indflydelse på ledelsen af et foretagende, der er resident i en anden økonomi. I overensstemmelse med de internationale standarder (BPM6) foreligger der et sådant forhold, hvis en investor resident i en økonomi direkte eller indirekte ejer 10 % eller mere af stemmerettighederne i et foretagende, som er resident i en anden økonomi. På baggrund af dette kriterium kan der bestå et direkte investeringsforhold mellem en række forbundne foretagender, uanset om forbindelserne omfatter en enkelt eller en række kæder. Det kan omfatte datterselskaber, datter-datterselskaber og associerede selskaber til et foretagende, der er genstand for direkte investeringer. Når den direkte investering er etableret, registreres alle efterfølgende finansielle strømme/beholdninger mellem de forbundne enheder som direkte investeringstransaktioner/positioner.

Egenkapital omfatter ejerandele i afdelinger såvel som alle andele i datterselskaber og associerede selskaber. Reinvesteret indtjening svarer som modregnende post til den direkte investors andel af indtjeningen, der ikke er udbetalt som udbytte af datterselskaber eller associerede selskaber, og indtjening fra afdelinger, der ikke er betalt til den direkte investor, og som er registreret under posten »investeringsindkomst« (jf. 3.2.3).

Direkte investeringer i egenkapital og gæld opdeles yderligere på grundlag af typen af forhold mellem enheder og som følge af investeringsretningen. Tre typer af direkte investeringsforhold kan udskilles:

| a) | Direkte investorers investeringer i foretagender, der er genstand for direkte investeringer. Denne kategori omfatter investeringsstrømme (og beholdninger) fra den direkte investor til dennes direkte investeringsforetagender (uanset om denne er under direkte eller indirekte kontrol eller indflydelse). |
| --- | --- |

a)

Direkte investorers investeringer i foretagender, der er genstand for direkte investeringer. Denne kategori omfatter investeringsstrømme (og beholdninger) fra den direkte investor til dennes direkte investeringsforetagender (uanset om denne er under direkte eller indirekte kontrol eller indflydelse).

| b) | Omvendt investering. Denne type forhold dækker investeringsstrømme (og beholdninger) fra det direkte investeringsforetagende til den direkte investor. |
| --- | --- |

b)

Omvendt investering. Denne type forhold dækker investeringsstrømme (og beholdninger) fra det direkte investeringsforetagende til den direkte investor.

| c) | Mellem søsterselskaber (»fellow enterprises«). Dette omfatter strømme (og beholdninger) mellem foretagender, som ikke udøver kontrol eller indflydelse over hinanden, men som begge er under kontrol eller indflydelse af den samme direkte investor. |
| --- | --- |

c)

Mellem søsterselskaber (»fellow enterprises«). Dette omfatter strømme (og beholdninger) mellem foretagender, som ikke udøver kontrol eller indflydelse over hinanden, men som begge er under kontrol eller indflydelse af den samme direkte investor.

Med hensyn til værdiansættelsen af direkte investeringer i kapitalbalancen over for udlandet, værdiansættes aktiebeholdningen i noterede foretagender til markedspriser. I modsætning hertil værdiansættes egenkapitalen i ikke-børsnoterede direkte investeringsselskaber på grundlag af den bogførte værdi ved brug af en fælles definition, der omfatter følgende regnskabsposter:

| i) | indbetalt egenkapital (ekskl. egne ejerandele og inkl. overskudsfonde), |
| --- | --- |

i)

indbetalt egenkapital (ekskl. egne ejerandele og inkl. overskudsfonde),

| ii) | alle typer reserver (inkl. investeringstilskud, når disse ifølge retningslinjer for regnskab betragtes som foretagendets reserver), |
| --- | --- |

ii)

alle typer reserver (inkl. investeringstilskud, når disse ifølge retningslinjer for regnskab betragtes som foretagendets reserver),

| iii) | ikke-udloddet overskud modregnet tab (inkl. årets resultat). |
| --- | --- |

iii)

ikke-udloddet overskud modregnet tab (inkl. årets resultat).

For unoterede foretagenders egenkapital kan transaktionerne, som er registreret på de finansielle konti, afvige fra beholdningen af egne midler til den bogførte værdi i kapitalbalancen over for udlandet. Sådanne forskelle registreres som omvurderinger som følge af andre prisændringer.

Det henstilles som bedste praksis, at alle medlemsstater begynder at opstille udenlandske direkte investeringer i egenkapital og reinvesteret indtjening på grundlag af resultaterne af de undersøgelser af udenlandske direkte investeringer, der skal indsamles mindst en gang om året (*).

__________

| (*) | Følgende praksis kan ikke accepteres og bør ikke anvendes: i) Valget af værdiansættelseskriteriet bør ikke overlades til de indberettende enheder (markedsværdi eller bogført værdi), og ii) der bør ikke anvendes en metode med kumulerede investeringer/akkumulerede betalingsbalancestrømme ved opgørelse af aktiebeholdningen. |
| --- | --- |

(*)

6.2.   Porteføljeinvesteringer

Porteføljeinvesteringer omfatter transaktioner og positioner omfattende gældsværdipapirer eller ejerandelsinstrumenter, bortset fra dem, som indgår i direkte investeringer eller reserveaktiver. Porteføljeinvesteringer omfatter ejerandelsinstrumenter, andele i investeringsforeninger og gældsværdipapirer, medmindre de er kategoriseret som direkte investeringer eller reserveaktiver. Transaktioner som genkøbsforretninger og lån af værdipapirer er undtaget fra porteføljeinvesteringer. Porteføljeinvesteringstransaktioner og -positioner værdiansættes til markedspris. I tilfælde af porteføljeinvesteringer i unoterede værdipapirer kan der dog opstå forskelle i værdiansættelsen af transaktioner og positioner, ligesom ved direkte investeringer i unoterede aktier. Også i dette tilfælde skal forskelle registreres som omvurderinger som følge af andre prisændringer.

En fælles tilgang til indsamling af data om porteføljeinvesteringer er defineret i Bilag VI.

6.2.1.   EJERANDELSINSTRUMENTER

Ejerandele omfatter alle instrumenter, der udgør fordringer på restværdien i et selskab eller et kvasi-selskab, efter at alle kreditorers fordringer er blevet indfriet. I modsætning til gæld medfører ejerandele normalt ikke en ret for ejeren til et forud fastsat beløb eller et beløb i overensstemmelse med en fast formel. Ejerandele består af noterede og unoterede aktier.

Noterede aktier er ejerandelsinstrumenter noteret på en godkendt børs eller anden form for sekundært marked. Unoterede aktier er ejerandelsinstrumenter, som ikke er noteret på en børs.

6.2.2.   ANDELE I INVESTERINGSFORENINGER

Andele i investeringsforeninger udstedes af investeringsforeninger. Disse betegnes »enheder«, hvis foreningen er en trust. Investeringsforeninger er kollektive investeringsforetagender, igennem hvilke investormidler samles i en pulje med henblik på investering i finansielle og/eller ikke-finansielle aktiver. Andele i investeringsforeninger har en specialiseret rolle i finansiel formidling som en form for kollektiv investering i andre aktiver, og de identificeres særskilt fra andre ejerandele. Behandlingen af deres indkomst adskiller sig endvidere, da reinvesteret indtjening skal imputeres.

6.2.3.   GÆLDSVÆRDIPAPIRER

Gældsværdipapirer er omsættelige instrumenter, der tjener som et gældsbevis. De omfatter udstedte veksler, obligationer, gældsinstrumenter, omsættelige indskudsbeviser, virksomhedscertifikater (»commercial papers«), kasseobligationer, værdipapirer med sikkerhed i specificerede aktiver (»asset-backed securities«), pengemarkedsinstrumenter og lignende instrumenter, der normalt handles på de finansielle markeder. Transaktioner og positioner i gældsværdipapirer opdeles efter oprindelig løbetid i kort- og langfristede.

6.2.3.1.   KORTFRISTEDE GÆLDSVÆRDIPAPIRER

Kortfristede gældsværdipapirer indfries på anfordring eller udstedes med en oprindelig løbetid på et år eller mindre. De giver normalt indehaveren en ubetinget ret til at modtage en angivet, fast sum penge på en fastsat dato. Disse instrumenter handles normalt til underkurs på organiserede markeder; underkursen er afhængig af renten og restløbetiden.

6.2.3.2.   LANGFRISTEDE GÆLDSVÆRDIPAPIRER

Langfristede gældsværdipapirer udstedes med en oprindelig løbetid på mere end et år eller uden en fastsat løbetid (bortset fra på anfordring, som indgår under kortfristede). De giver normalt indehaveren a) en ubetinget ret til et fast eller kontraktmæssigt fastsat variabelt afkast (idet betalingen af renter er uafhængig af debitors indtjening), og b) en ubetinget ret til at modtage et fast beløb som afdrag på hovedstolen på en eller flere nærmere angivne datoer.

Registreringen af transaktioner i betalingsbalancen finder sted, når kreditorer eller debitorer bogfører deres fordring eller forpligtelse. Transaktionerne registreres til den faktiske pris, der er modtaget eller betalt, fratrukket provision og omkostninger. Således er de påløbne renter fra den sidste rentebetaling inkluderet, hvis det drejer sig om værdipapirer med kuponrenter, og for værdipapirer til underkurs inkluderes akkumulerede renter siden udstedelsen. For både den finansielle konto i betalingsbalancen og for kapitalbalancen over for udlandet kræves posteringer for påløbne renter; disse registreringer kræver udlignende posteringer på deres respektive konti for investeringsindkomster.

6.3.   Finansielle derivater (bortset fra reserver) og medarbejderaktieoptioner

En finansiel derivatkontrakt er et finansielt instrument, der er knyttet til et andet finansielt instrument, indikator eller råvare, ved hjælp af hvilke bestemte finansielle risici (såsom renterisiko, valutakursrisiko, aktiekursrisiko, råvareprisrisiko, kreditrisiko osv.) kan handles selvstændigt på de finansielle markeder. Denne kategori identificeres særskilt fra andre kategorier, da den vedrører overførsel af risici i stedet for tilførsel af kapital eller andre ressourcer. I modsætning til andre funktionelle kategorier genererer finansielle derivater ingen primær indkomst. Nettostrømme knyttet til rentederivater registreres som finansielle derivater, ikke som investeringsindkomst. Transaktioner og positioner vedrørende finansielle derivater behandles adskilt fra værdierne af de underliggende poster, som de er knyttet til. Ved optioner registreres den samlede præmie (dvs. købs-/salgsprisen for optionerne samt det indbefattede administrationsgebyr). Tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger omfatter kontanter eller anden indskudt sikkerhed, der beskytter en modpart mod risiko for misligholdelse. De klassificeres som indskud under andre investeringer (hvis debitors forpligtelser indgår i de brede pengemængder) eller under andre forfaldne ikke-betalte mellemværender. Ikke-tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger (også kaldet variationsmargin) reducerer den finansielle forpligtelse, som opstår via et derivat og klassificeres derfor som transaktioner i finansielle derivater.

Værdiansættelsen af finansielle derivater skal ske til den aktuelle genanskaffelsesværdi. Prisændringer for derivater registreres som kapitalgevinster eller -tab (omvurderinger, der skyldes prisændringer). Registreringen af transaktioner i finansielle derivater finder sted, når kreditorer og debitorer bogfører deres fordringer eller forpligtelser. På grund af praktiske problemer i opdelingen af aktiv- og passivstrømme i forbindelse med visse finansielle derivater, registreres alle finansielle derivative transaktioner i euroområdets betalingsbalance på nettobasis. Aktiv- og passivpositioner vedrørende finansielle derivater i statistikker over kapitalbalancen over for udlandet opgøres efter bruttoværdier, med undtagelse af de finansielle derivater, der falder ind under kategorien reserveaktiver, som registreres på nettobasis. Af praktiske årsager behandles inkorporerede derivater og de underliggende instrumenter, som de er knyttet til, ikke særskilt.

Medarbejderaktieoptioner er en mulighed for at købe aktier i et selskab, som tilbydes til selskabets medarbejdere som en form for aflønning. Hvis en aktieoption tildelt medarbejderne kan handles på de finansielle markeder uden restriktioner, klassificeres den som et finansielt derivat.

6.4.   Andre investeringer

Andre investeringer er en restkategori, der omfatter alle finansielle transaktioner, som ikke er indeholdt i posterne direkte investeringer, porteføljeinvesteringer, finansielle derivater, medarbejderaktieoptioner eller reserveaktiver. I det omfang de følgende klasser af finansielle aktiver og passiver ikke omfattes af direkte investeringer eller reserveaktiver, omfatter andre investeringer: a) andre ejerandelsbeviser, b) sedler og mønt samt indskud, c) lån (herunder brug af IMF kredit og lån fra IMF), d) forsikrings-, pensions- og standardiserede garantiordninger, e) handelskreditter og forudbetalinger, f) andre forfaldne ikke-betalte mellemværender, og g) SDR-tildelinger (SDR-beholdninger er omfattet af reserveaktiver).

For lån, indskud og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender, der sælges til underkurs, kan transaktionsværdierne, som er registreret på den finansielle konto, afvige fra de nominelle værdier, som er registreret i kapitalbalancen over for udlandet. Sådanne forskelle registreres som omvurderinger som følge af andre prisændringer.

6.4.1.   ANDRE EJERANDELSBEVISER

Andre ejerandelsbeviser omfatter ejerandelsbeviser, bortset fra værdipapirer, og omfattes derfor ikke i porteføljeinvesteringer. Deltagelse i visse internationale organisationers kapital sker ikke i form af værdipapirer og klassificeres derfor som andre ejerandelsbeviser.

6.4.2.   SEDLER OG MØNT SAMT INDSKUD

Sedler og mønt samt indskud omfatter sedler og mønter i omløb samt indskud. Indskud er standardiserede, uomsættelige kontrakter, som normalt tilbydes af pengeinstitutter, der gør det muligt for kreditorer at foretage indskud og senere hævninger af et variabelt pengebeløb. Indskud omfatter normalt en garanti fra debitor om at betale hovedstolen tilbage til investoren.

Sondringen mellem »lån« og »sedler og mønt samt indskud« afhænger af låntagers karakter. Det betyder, at penge, som er ydet af den residente pengebesiddende sektor til ikke-residente banker, på aktivsiden skal klassificeres som »indskud« og penge, som er ydet af den residente pengebesiddende sektor til ikke-residente ikke-banker (f.eks. institutionelle enheder, som ikke er banker) skal klassificeres som »lån«. På passivsiden skal penge, som er modtaget af residente ikke-banker, dvs. ikke-monetære finansielle institutioner (MFI’er) altid klassificeres som »lån«. Endelig betyder denne sondring, at alle transaktioner, som involverer residente MFI’er og ikke-residente banker, skal klassificeres som »indskud«.

6.4.3.   LÅN

Lån er finansielle aktiver, som er a) oprettet, når en kreditor låner midler direkte til en debitor, og b) på basis af dokumenter, som er uomsættelige. Denne kategori omfatter alle lån, herunder realkreditlån, finansiel leasing og forretninger af repo-typen. Alle forretninger af repo-typen, dvs. genkøbsaftaler, sell/buy-back-forretninger og lån af værdipapirer (med udveksling af kontanter som sikkerhed), behandles som lån med sikkerhedsstillelse og ikke som direkte køb/salg af værdipapirer og opgøres under »andre investeringer« inden for den residente sektor, der gennemfører forretningen. Formålet med denne behandling, som også er i overensstemmelse med regnskabspraksis for banker og andre finansielle selskaber, er at give et mere præcist billede af den økonomiske begrundelse, der ligger til grund for disse finansielle instrumenter.

6.4.4.   FORSIKRINGS-, PENSIONS- OG STANDARDISEREDE GARANTIORDNINGER

Følgende er omfattet: a) ikke-livsforsikringstekniske reserver, b) livsforsikringer og årlige udbetalinger, c) pensionsrettigheder, pensionskassers krav over for pensionsforvaltere, rettigheder til ydelser, undtagen pensionsydelser, og d) hensættelser til forpligtelser i forbindelse med standardiserede garantier.

6.4.5.   HANDELSKREDITTER OG FORUDBETALINGER

Handelskreditter og forudbetalinger er finansielle fordringer opstået som følge af leverandører af varer og tjenesters direkte ydelse af kredit til deres kunder, og forudbetalinger for produkter under fremstilling eller bestilt produktion, i form af forudbetaling fra kunderne for varer og tjenester, som endnu ikke er ydet. Handelskreditter og forudbetalinger opstår, når betaling for varer eller tjenester ikke foretages samtidig med, at ejendomsretten til en vare eller ydelse af en tjeneste overgår.

6.4.6.   ANDRE FORFALDNE IKKE-BETALTE MELLEMVÆRENDER

Denne kategori består af forfaldne ikke-betalte mellemværender, bortset fra dem, som er omfattet under handelskreditter og forudbetalinger eller andre instrumenter. Kategorien omfatter finansielle aktiver og passiver oprettet som modstykke til transaktioner, hvor der er en tidsforskel mellem transaktionerne og de modsvarende betalinger. Den omfatter skatteforpligtelser, køb og salg af værdipapirer, gebyrer for lån af værdipapirer, gebyrer for guldlån, løn, udbytte og påløbne, men endnu ikke udbetalte bidrag til sociale ordninger.

6.4.7.   SDR-TILDELINGER

Tildeling af SDR’er til IMF medlemmer opgøres som en forpligtelse indgået af modtageren under SDR’er i andre investeringer med en modsvarende postering under SDR’er i reserveaktiver.

6.5.   Reserveaktiver

Reserveaktiver er eksterne aktiver, som er likvide og under de monetære myndigheders kontrol til imødekommelse af behov for finansiering af betalingsbalancen, intervention på valutamarkederne med det formål at påvirke valutakursen og med andre tilknyttede formål for øje (såsom at fastholde tilliden til valutaen og økonomien, eller som grundlag for udenlandsk låntagning). Reserveaktiver skal være aktiver i fremmed valuta, fordringer over for ikke-residenter og aktiver, som faktisk eksisterer. Potentielle aktiver er udelukket. Bag princippet reserveaktiver ligger begreberne »kontrol« og »likvide« for de monetære myndigheder.

Euroområdets reserveaktiver består af Eurosystemets reserveaktiver, dvs. ECB’s reserveaktiver og euroområdets nationale centralbankers reserveaktiver.

Reserveaktiverne skal i) være underlagt en relevant monetær myndigheds effektive kontrol i Eurosystemet, dvs. ECB eller en national centralbank i euroområdet, og ii) være yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, der indehaves af Eurosystemet over for residenter uden for euroområdet og er denomineret i konvertible valutaer, bortset fra euroen, samt monetært guld, reservestillinger i IMF og særlige trækningsrettigheder (SDR).

Denne definition udelukker udtrykkeligt fordringer i fremmed valuta over for residenter i euroområdet og fordringer i euro fra at blive betragtet som reserveaktiver både på nationalt niveau og for euroområdet. På samme måde er den statslige forvaltning og services og/eller finansministeriernes valutapositioner ikke omfattet af definitionen af reserveaktiver for euroområdet i overensstemmelse med de institutionelle bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

ECB’s reserveaktiver er slået sammen i overensstemmelse med artikel 30 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank og betragtes således som værende underlagt ECB’s direkte og effektive kontrol. Så længe overgang af ejendomsret ikke finder sted, er reserveaktiver, der indehaves af de nationale centralbanker, under disses direkte og effektive kontrol og behandles som reserveaktiver for den enkelte nationale centralbank.

Eurosystemets reserver opgøres efter bruttoværdier uden modregning af reserverelaterede passiver med undtagelse af reserveaktiverne, der er inkluderet i underkategorien »finansielle derivater«, som registreres på nettobasis.

Værdiansættelsen baseres på markedspriser ved anvendelse af a) for transaktioner, gældende markedspriser på det tidspunkt hvor transaktionen finder sted og b) for beholdninger, middelværdierne ved markedets lukketid ved udgangen af referenceperioden. Ved konverteringen af transaktioner og beholdninger af aktiver i fremmed valuta til euro anvendes henholdsvis de gældende valutakurser på det tidspunkt, hvor transaktionen finder sted, og valutakurserne ved markedets lukketid ved udgangen af referenceperioden.

Den opfattelse, at anden valutalikviditet ikke omfattet af reserveaktivposten i betalings- eller kapitalbalancestatistik over for udlandet også kan være en vigtig indikator for et lands mulighed for at opfylde sine valutaforpligtelser, har vundet stadig større udbredelse og er blevet indført i IMF’s Special Data Dissemination Standard. Med henblik på at beregne valutalikviditeten skal data vedrørende bruttoreserver suppleres med oplysninger om andre valutaaktiver og reserverelaterede passiver. I overensstemmelse hermed suppleres månedsdata om Eurosystemets (brutto)reserveaktiver med oplysninger om andre valutaaktiver og forudbestemte og betingede nettotræk på kort sigt på bruttoreserveaktiverne, opdelt efter restløbetid. Endvidere kræves der en valutaopdeling af bruttoreserveaktiverne denomineret i SDR-valutaer (totalt) og øvrige valutaer (totalt) med et kvartals forsinkelse.

6.5.1.   MONETÆRT GULD

Monetært guld er guld, som de monetære myndigheder (eller andre, der er underlagt myndighedernes effektive kontrol) har ejendomsret til, og som opbevares som reserve. Det omfatter guldbarrer og konti for ikke-allokeret guld hos ikke-residenter, som giver ret til at fordre levering af guld.

Beholdninger af monetært guld forbliver uændrede i forbindelse med alle reversible guldtransaktioner (guldswaps, repoer, lån og indskud).

| 6.5.1.1. | Guldbarrer udgør mønter, blokke eller barrer med en renhed på mindst 995 dele pr. 1 000, herunder guldbarrer opbevaret på konti for allokeret guld. |
| --- | --- |

6.5.1.1.

| 6.5.1.2. | Konti for ikke-allokeret guld udgør en fordring mod kontoforvalteren om at levere guld. For disse konti har kontoudbyderen ejendomsret til en reservebase af fysisk tildelt guld og udsteder fordringer til kontoholderne denomineret i guld. Konti for ikke-allokeret guld ikke klassificeret som monetært guld omfattes af sedler og mønt samt indskud i andre investeringer. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

6.5.2.   SDR

SDR er internationale reserveaktiver oprettet af IMF og tildelt medlemmer som supplement til eksisterende officielle reserver. SDR’er indehaves kun af IMF-medlemmers monetære myndigheder og af et begrænset antal internationale finansielle institutioner, som er godkendte indehavere.

6.5.3.   RESERVESTILLING HOS IMF

Dette er summen af a) »reservetranchen«, dvs. de beløb i form af udenlandsk valuta, inklusiv SDR, som et medlemsland kan opnå hos IMF med kort varsel, og b) enhver gældsætning fra IMF i henhold til en låneaftale i den såkaldte General Resources Account, som er umiddelbart tilgængelig for medlemslandet.

6.5.4.   ANDRE RESERVEAKTIVER

Disse omfatter sedler og mønt samt indskud, værdipapirer, finansielle derivater og andre fordringer. Indskud henviser til de reserveaktiver, der stilles til rådighed på anfordring. Værdipapirer omfatter likvide og omsættelige ejerandels- og gældsinstrumenter udstedt af ikke-residenter, herunder andele i investeringsforeninger eller enheder. Finansielle derivater registreres kun som reserveaktiver, hvis derivaterne, som er forbundet med forvaltningen af reserveaktiverne, er en integreret del af værdiansættelsen af sådanne aktiver. Andre fordringer omfatter lån til ikke-residente ikke-banker, langfristede lån til en IMF Trust Account og andre finansielle aktiver, som ikke tidligere er omfattet, men som opfylder definitionen af reserveaktiver.«.

---