# Eiropas Savienības L 305/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 305 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 21. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 305

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 21. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1302 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz maksām, kuras Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iekasē no centrālajiem darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešās valstīs (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1303 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz kritērijiem, kas EVTI būtu jāņem vērā, lai noteiktu, vai centrālais darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, kas, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1304 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz obligātajiem elementiem, kuri EVTI jāvērtē, novērtējot trešo valstu CCP pieprasījumus apstiprināt salīdzināmu atbilstību, un attiecībā uz minētā novērtējuma veikšanas kārtību un nosacījumiem (
  1
  ) | 13 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1305 (2020. gada 18. septembris), ar ko atļauj Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties dažu tādu starptautisku nolīgumu saistības, kuri piemērojami pārejas periodā, Savienības kopējās zivsaimniecības jomā | 27 |
| | | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1306 (2020. gada 16. septembris) par konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām pagaidu izslēgšanu no kopējās riska darījumu vērtības mēra saistībā ar Covid-19 pandēmiju (ECB/2020/44) | 30 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1307 (2020. gada 18. septembris) par kopīgu Savienības rīkkopu, kuras mērķis ir samazināt ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanas izmaksas un nodrošināt savlaicīgu un investīcijām labvēlīgu piekļuvi 5G radiofrekvenču spektram nolūkā veicināt savienojamību, atbalstot ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 krīzes Savienībā | 33 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1302 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz maksām, kuras Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iekasē no centrālajiem darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešās valstīs (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1303 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz kritērijiem, kas EVTI būtu jāņem vērā, lai noteiktu, vai centrālais darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, kas, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei (
  1
  )

1

7

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1304 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz obligātajiem elementiem, kuri EVTI jāvērtē, novērtējot trešo valstu CCP pieprasījumus apstiprināt salīdzināmu atbilstību, un attiecībā uz minētā novērtējuma veikšanas kārtību un nosacījumiem (
  1
  )

CCP

1

13

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1305 (2020. gada 18. septembris), ar ko atļauj Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties dažu tādu starptautisku nolīgumu saistības, kuri piemērojami pārejas periodā, Savienības kopējās zivsaimniecības jomā

27

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1306 (2020. gada 16. septembris) par konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām pagaidu izslēgšanu no kopējās riska darījumu vērtības mēra saistībā ar Covid-19 pandēmiju (ECB/2020/44)

30

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1307 (2020. gada 18. septembris) par kopīgu Savienības rīkkopu, kuras mērķis ir samazināt ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanas izmaksas un nodrošināt savlaicīgu un investīcijām labvēlīgu piekļuvi 5G radiofrekvenču spektram nolūkā veicināt savienojamību, atbalstot ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 krīzes Savienībā

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/1302

(2020. gada 14. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz maksām, kuras Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iekasē no centrālajiem darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešās valstīs

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 25.d panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 25.d pantā ir noteikts, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (“EVTI”) no atzītiem trešo valstu centrālajiem darījumu partneriem (“CCP”) iekasē maksas, kas ir saistītas ar atzīšanas pieteikumiem saskaņā ar minētās regulas 25. pantu, un gada maksas, kas ir saistītas ar EVTI uzdevumiem saskaņā ar minēto regulu attiecībā uz atzītiem trešo valstu CCP. Regulas (ES) Nr. 648/2012 25.d panta 2. punktā ir noteikts, ka minētajām maksām ir jābūt samērīgām ar attiecīgā CCP apgrozījumu un pilnībā jāsedz EVTI izmaksas par atzīšanu un tās uzdevumu izpildi attiecībā uz trešo valstu CCP saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 25.d pantā ir noteikts, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (“EVTI”) no atzītiem trešo valstu centrālajiem darījumu partneriem (“CCP”) iekasē maksas, kas ir saistītas ar atzīšanas pieteikumiem saskaņā ar minētās regulas 25. pantu, un gada maksas, kas ir saistītas ar EVTI uzdevumiem saskaņā ar minēto regulu attiecībā uz atzītiem trešo valstu CCP. Regulas (ES) Nr. 648/2012 25.d panta 2. punktā ir noteikts, ka minētajām maksām ir jābūt samērīgām ar attiecīgā CCP apgrozījumu un pilnībā jāsedz EVTI izmaksas par atzīšanu un tās uzdevumu izpildi attiecībā uz trešo valstu CCP saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | Maksas saistībā ar atzīšanas pieteikumiem (“atzīšanas maksas”) no trešo valstu CCP būtu jāiekasē, lai segtu EVTI izmaksas par atzīšanas pieteikumu apstrādi, ieskaitot pieteikumu pilnīguma pārbaudīšanas, papildu informācijas pieprasīšanas un lēmumu sagatavošanas izmaksas un izmaksas saistībā ar trešo valstu CCP sistēmiskās nozīmes novērtēšanu (“iedalīšana līmeņos”). Attiecībā uz CCP, kuri ir sistēmiski nozīmīgi vai varētu kļūt par sistēmiski nozīmīgiem no Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātes viedokļa un kurus EVTI ir atzinusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktu (“2. līmeņa CCP”), EVTI rodas papildu izmaksas. Šīs papildu izmaksas EVTI rodas, novērtējot to, vai ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktā paredzētie nosacījumi, un to, vai var uzskatīt, ka CCP, kurš nodrošina atbilstību piemērojamajam trešās valsts tiesiskajam regulējumam, atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. panta un IV un V sadaļas prasībām (“salīdzināma atbilstība”). Tādējādi izmaksas saistībā ar 2. līmeņa CCP pieteikumiem būs augstākas nekā izmaksas saistībā ar pieteikumiem, kurus iesniedz trešo valstu CCP, kuri netiek uzskatīti par sistēmiski nozīmīgiem vai tādiem, kuri varētu kļūt par sistēmiski nozīmīgiem no Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātes viedokļa (“1. līmeņa CCP”). |
| --- | --- |

(2)

Maksas saistībā ar atzīšanas pieteikumiem (“atzīšanas maksas”) no trešo valstu CCP būtu jāiekasē, lai segtu EVTI izmaksas par atzīšanas pieteikumu apstrādi, ieskaitot pieteikumu pilnīguma pārbaudīšanas, papildu informācijas pieprasīšanas un lēmumu sagatavošanas izmaksas un izmaksas saistībā ar trešo valstu CCP sistēmiskās nozīmes novērtēšanu (“iedalīšana līmeņos”). Attiecībā uz CCP, kuri ir sistēmiski nozīmīgi vai varētu kļūt par sistēmiski nozīmīgiem no Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātes viedokļa un kurus EVTI ir atzinusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktu (“2. līmeņa CCP”), EVTI rodas papildu izmaksas. Šīs papildu izmaksas EVTI rodas, novērtējot to, vai ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktā paredzētie nosacījumi, un to, vai var uzskatīt, ka CCP, kurš nodrošina atbilstību piemērojamajam trešās valsts tiesiskajam regulējumam, atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. panta un IV un V sadaļas prasībām (“salīdzināma atbilstība”). Tādējādi izmaksas saistībā ar 2. līmeņa CCP pieteikumiem būs augstākas nekā izmaksas saistībā ar pieteikumiem, kurus iesniedz trešo valstu CCP, kuri netiek uzskatīti par sistēmiski nozīmīgiem vai tādiem, kuri varētu kļūt par sistēmiski nozīmīgiem no Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātes viedokļa (“1. līmeņa CCP”).

| (3) | Noteikta atzīšanas pamatmaksa būtu jāiekasē no visiem trešo valstu CCP, kuri piesakās uz atzīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, taču no 2. līmeņa CCP būtu jāiekasē papildmaksa, lai segtu papildu izmaksas, kas EVTI rodas pieteikumu apstrādes procesā. Atzīšanas papildmaksa būtu jāiekasē arī no jau atzītiem CCP pirmo reizi, kad EVTI pēc to sistēmiskās nozīmes pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 5. punktu vai 89. panta 3.c punktu nosaka, vai tie klasificējami kā 2. līmeņa CCP. |
| --- | --- |

(3)

Noteikta atzīšanas pamatmaksa būtu jāiekasē no visiem trešo valstu CCP, kuri piesakās uz atzīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, taču no 2. līmeņa CCP būtu jāiekasē papildmaksa, lai segtu papildu izmaksas, kas EVTI rodas pieteikumu apstrādes procesā. Atzīšanas papildmaksa būtu jāiekasē arī no jau atzītiem CCP pirmo reizi, kad EVTI pēc to sistēmiskās nozīmes pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 5. punktu vai 89. panta 3.c punktu nosaka, vai tie klasificējami kā 2. līmeņa CCP.

| (4) | No atzītiem trešo valstu CCP būtu jāiekasē arī gada maksas, lai segtu EVTI izmaksas, kas tai rodas, attiecībā uz šiem CCP pildot Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzētos uzdevumus. Gan attiecībā uz 1. līmeņa, gan 2. līmeņa CCP minētie uzdevumi ietver CCP sistēmiskās nozīmes periodisku pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 5. punktu, sadarbības mehānismu ar trešo valstu iestādēm īstenošanu un uzturēšanu un trešo valstu regulatīvo un uzraudzības norišu uzraudzību. Attiecībā uz 2. līmeņa CCP EVTI turklāt ir pastāvīgi jāuzrauga minēto CCP atbilstība Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. panta un IV un V sadaļas prasībām, tostarp uzraugot salīdzināmo atbilstību, ja tāda ir apstiprināta. Tāpēc ir lietderīgi 1. līmeņa CCP piemērot atšķirīgu gada maksu salīdzinājumā ar 2. līmeņa CCP. |
| --- | --- |

(4)

No atzītiem trešo valstu CCP būtu jāiekasē arī gada maksas, lai segtu EVTI izmaksas, kas tai rodas, attiecībā uz šiem CCP pildot Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzētos uzdevumus. Gan attiecībā uz 1. līmeņa, gan 2. līmeņa CCP minētie uzdevumi ietver CCP sistēmiskās nozīmes periodisku pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 5. punktu, sadarbības mehānismu ar trešo valstu iestādēm īstenošanu un uzturēšanu un trešo valstu regulatīvo un uzraudzības norišu uzraudzību. Attiecībā uz 2. līmeņa CCP EVTI turklāt ir pastāvīgi jāuzrauga minēto CCP atbilstība Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. panta un IV un V sadaļas prasībām, tostarp uzraugot salīdzināmo atbilstību, ja tāda ir apstiprināta. Tāpēc ir lietderīgi 1. līmeņa CCP piemērot atšķirīgu gada maksu salīdzinājumā ar 2. līmeņa CCP.

| (5) | Šajā regulā noteiktajām atzīšanas un gada maksām būtu jāsedz atzīšanas pieteikumu apstrādes radītās EVTI izmaksas, kuras tā paredzējusi, balstoties uz tās pieredzi uzdevumu izpildē attiecībā uz trešo valstu CCP un citām uzraugāmajām vienībām, kā arī balstoties uz paredzamajām izmaksām, kas norādītas EVTI gada budžetā pa darbības jomām. |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā noteiktajām atzīšanas un gada maksām būtu jāsedz atzīšanas pieteikumu apstrādes radītās EVTI izmaksas, kuras tā paredzējusi, balstoties uz tās pieredzi uzdevumu izpildē attiecībā uz trešo valstu CCP un citām uzraugāmajām vienībām, kā arī balstoties uz paredzamajām izmaksām, kas norādītas EVTI gada budžetā pa darbības jomām.

| (6) | Uzdevumi, kurus EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 veiks attiecībā uz atzītajiem 1. līmeņa CCP, visiem 1. līmeņa CCP būs lielā mērā vienādi neatkarīgi no to lieluma. Tāpēc izmaksas, kuras EVTI rodas saistībā ar atzītajiem 1. līmeņa CCP, ir lietderīgi segt, no katra atzītā 1. līmeņa CCP iekasējot vienāda apmēra gada maksu. Attiecībā uz atzītajiem 2. līmeņa CCP – nolūkā nodrošināt maksu taisnīgu piemērošanu, kas līdztekus atspoguļo EVTI faktisko administratīvo darbu tās uzdevumu izpildē attiecībā uz katru 2. līmeņa CCP, gada maksās būtu jāņem vērā arī 2. līmeņa CCP apgrozījums. |
| --- | --- |

(6)

Uzdevumi, kurus EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 veiks attiecībā uz atzītajiem 1. līmeņa CCP, visiem 1. līmeņa CCP būs lielā mērā vienādi neatkarīgi no to lieluma. Tāpēc izmaksas, kuras EVTI rodas saistībā ar atzītajiem 1. līmeņa CCP, ir lietderīgi segt, no katra atzītā 1. līmeņa CCP iekasējot vienāda apmēra gada maksu. Attiecībā uz atzītajiem 2. līmeņa CCP – nolūkā nodrošināt maksu taisnīgu piemērošanu, kas līdztekus atspoguļo EVTI faktisko administratīvo darbu tās uzdevumu izpildē attiecībā uz katru 2. līmeņa CCP, gada maksās būtu jāņem vērā arī 2. līmeņa CCP apgrozījums.

| (7) | Gada maksas, kuras no trešo valstu CCP iekasē pirmajā gadā, kad tie tiek atzīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, būtu jānosaka proporcionāli tai gada daļai, kurā EVTI attiecībā uz minētajiem CCP pilda uzdevumus saskaņā ar minēto regulu. Tas pats princips būtu jāpiemēro attiecībā uz gadu, kurā CCP, kurš ir atzīts par 1. līmeņa CCP, pirmo reizi saskaņā ar minētās regulas 25. panta 5. punktu tiek klasificēts kā 2. līmeņa CCP. |
| --- | --- |

(7)

Gada maksas, kuras no trešo valstu CCP iekasē pirmajā gadā, kad tie tiek atzīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, būtu jānosaka proporcionāli tai gada daļai, kurā EVTI attiecībā uz minētajiem CCP pilda uzdevumus saskaņā ar minēto regulu. Tas pats princips būtu jāpiemēro attiecībā uz gadu, kurā CCP, kurš ir atzīts par 1. līmeņa CCP, pirmo reizi saskaņā ar minētās regulas 25. panta 5. punktu tiek klasificēts kā 2. līmeņa CCP.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka tiek laikus finansētas izmaksas, kuras EVTI rodas saistībā ar atzīšanas pieteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, atzīšanas maksas būtu jāsamaksā EVTI, pirms tiek apstrādāti atzīšanas pieteikumi vai attiecīgi novērtēts, vai 2. līmeņa CCP atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktā noteiktajām atzīšanas prasībām. Lai nodrošinātu, ka tiek laikus finansētas izmaksas, kuras EVTI rodas, pildot uzdevumus saistībā ar atzītajiem trešo valstu CCP, gada maksas būtu jāsamaksā tā kalendārā gada sākumā, uz kuru tās attiecas. Pirmajā atzīšanas gadā gada maksas būtu jāsamaksā drīz pēc atzīšanas lēmumu pieņemšanas. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka tiek laikus finansētas izmaksas, kuras EVTI rodas saistībā ar atzīšanas pieteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, atzīšanas maksas būtu jāsamaksā EVTI, pirms tiek apstrādāti atzīšanas pieteikumi vai attiecīgi novērtēts, vai 2. līmeņa CCP atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktā noteiktajām atzīšanas prasībām. Lai nodrošinātu, ka tiek laikus finansētas izmaksas, kuras EVTI rodas, pildot uzdevumus saistībā ar atzītajiem trešo valstu CCP, gada maksas būtu jāsamaksā tā kalendārā gada sākumā, uz kuru tās attiecas. Pirmajā atzīšanas gadā gada maksas būtu jāsamaksā drīz pēc atzīšanas lēmumu pieņemšanas.

| (9) | Lai atturētu no atkārtotu vai nepamatotu pieteikumu iesniegšanas, atzīšanas maksas nebūtu jāatlīdzina, ja pieteikuma iesniedzējs atsauc savu pieteikumu. Tā kā administratīvais darbs attiecībā uz atzīšanas pieteikumu, kurš tiek noraidīts, ir tāds pats kā gadījumā, ja pieteikums tiek apstiprināts, atzīšanas pieteikuma noraidīšanas gadījumā atzīšanas maksa nebūtu jāatlīdzina. |
| --- | --- |

(9)

Lai atturētu no atkārtotu vai nepamatotu pieteikumu iesniegšanas, atzīšanas maksas nebūtu jāatlīdzina, ja pieteikuma iesniedzējs atsauc savu pieteikumu. Tā kā administratīvais darbs attiecībā uz atzīšanas pieteikumu, kurš tiek noraidīts, ir tāds pats kā gadījumā, ja pieteikums tiek apstiprināts, atzīšanas pieteikuma noraidīšanas gadījumā atzīšanas maksa nebūtu jāatlīdzina.

| (10) | Maksām būtu jāsedz visas izmaksas, kas EVTI kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2099 (2) stāšanās spēkā radušās attiecībā uz tiem trešo valstu CCP, kuri jau ir tikuši atzīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu līdz 2020. gada 22. septembrim. Tādējādi šiem trešo valstu CCP būtu jāprasa samaksāt provizorisko gada maksu par 2020. gadu un visiem turpmākajiem gadiem līdz to sistēmiskās nozīmes pārskatīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 89. panta 3.c punktu. |
| --- | --- |

(10)

Maksām būtu jāsedz visas izmaksas, kas EVTI kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2099 (2) stāšanās spēkā radušās attiecībā uz tiem trešo valstu CCP, kuri jau ir tikuši atzīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu līdz 2020. gada 22. septembrim. Tādējādi šiem trešo valstu CCP būtu jāprasa samaksāt provizorisko gada maksu par 2020. gadu un visiem turpmākajiem gadiem līdz to sistēmiskās nozīmes pārskatīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 89. panta 3.c punktu.

| (11) | Šai deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu EVTI laicīgu un pienācīgu finansēšanu, ņemot vērā, ka Regula (ES) 2019/2099 ir stājusies spēkā, |
| --- | --- |

(11)

Šai deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu EVTI laicīgu un pienācīgu finansēšanu, ņemot vērā, ka Regula (ES) 2019/2099 ir stājusies spēkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

MAKSAS

1. pants

Atzīšanas maksas

1.   CCP, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī un piesakās uz atzīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, maksā atzīšanas pamatmaksu 50 000 EUR apmērā.

2.   
  CCP, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, maksā atzīšanas papildmaksu 360 000 EUR apmērā, ja EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punktu konstatē, ka minētais CCP ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, kurš varētu kļūt par sistēmiski nozīmīgu no Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātes viedokļa (“2. līmeņa CCP
  ”). 2. līmeņa CCP maksā atzīšanas papildmaksu jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | ja CCP piesakās uz atzīšanu; |
| --- | --- |

a)

ja CCP piesakās uz atzīšanu;

| b) | ja attiecībā uz CCP, kurš jau ir atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2. punktu, pēc EVTI veiktās pārskatīšanas saskaņā ar minētās regulas 25. panta 5. punktu tiek konstatēts, ka tas ir 2. līmeņa CCP. |
| --- | --- |

b)

ja attiecībā uz CCP, kurš jau ir atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2. punktu, pēc EVTI veiktās pārskatīšanas saskaņā ar minētās regulas 25. panta 5. punktu tiek konstatēts, ka tas ir 2. līmeņa CCP.

2. pants

Gada maksas

1.   Atzītie CCP maksā gada maksu.

2.   Ja EVTI CCP ir atzinusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2. punktu (“1. līmeņa CCP”), gada maksa, kas katram 1. līmeņa CCP jāmaksā par attiecīgo gadu (n), ir kopējās gada maksas dalījums ar visu to 1. līmeņa CCP skaitu, kuriem ir atzīta CCP statuss iepriekšējā gada (n–1) 31. decembrī.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā kopējā gada maksa par attiecīgo gadu (n) ir EVTI budžetā par minēto gadu iekļautā izdevumu aplēse saistībā ar uzdevumiem, kas EVTI jāpilda attiecībā uz visiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 atzītajiem 1. līmeņa CCP.

3.   Ja EVTI CCP ir atzinusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktu (“2. līmeņa CCP”), gada maksa, kas jāmaksā par attiecīgo gadu (n), ir kopējās gada maksas dalījums ar visu to 2. līmeņa CCP skaitu, kuriem ir atzīta CCP statuss iepriekšējā gada (n–1) 31. decembrī, un reizinājums ar piemērojamo svēruma koeficientu, kas noteikts atbilstoši šīs regulas 4. pantam.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā kopējā gada maksa par attiecīgo gadu (n) ir EVTI budžetā par minēto gadu iekļautā izdevumu aplēse saistībā ar uzdevumiem, kas EVTI jāpilda attiecībā uz visiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 atzītajiem 2. līmeņa CCP.

3. pants

Gada maksas par atzīšanas gadu

1.   Par to gadu, kurā EVTI atzīst trešās valsts CCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, gada maksu aprēķina šādi:

| a) | ja EVTI atzīst CCP par 1. līmeņa CCP, gada maksu nosaka proporcionāli šīs regulas 1. panta 1. punktā noteiktajai atzīšanas pamatmaksai, piemērojot šo attiecību: |
| --- | --- |

a)

ja EVTI atzīst CCP par 1. līmeņa CCP, gada maksu nosaka proporcionāli šīs regulas 1. panta 1. punktā noteiktajai atzīšanas pamatmaksai, piemērojot šo attiecību:

Image 1

| b) | ja EVTI atzīst CCP par 2. līmeņa CCP, gada maksu nosaka proporcionāli šīs regulas 1. panta 2. punktā noteiktajai atzīšanas papildmaksai, piemērojot šo attiecību: |
| --- | --- |

b)

ja EVTI atzīst CCP par 2. līmeņa CCP, gada maksu nosaka proporcionāli šīs regulas 1. panta 2. punktā noteiktajai atzīšanas papildmaksai, piemērojot šo attiecību:

Image 2

2.   Ja CCP saskaņā ar 9. pantu ir samaksājis provizorisko gada maksu par gadu, kurā šis CCP ir atzīts par 1. līmeņa CCP, saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu aprēķināto gada maksu neiekasē.

3.   Ja CCP ir samaksājis provizorisko gada maksu saskaņā ar 9. pantu vai gada maksu saskaņā ar 2. panta 2. punktu par gadu, kurā šis CCP ir atzīts par 2. līmeņa CCP, minētās maksas summu atskaita no maksas, kas jāmaksā saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu.

4. pants

Piemērojamais apgrozījums attiecībā uz 2. līmeņa
  CCP

1.   2. līmeņa CCP attiecīgais apgrozījums ir šā CCP pasaules mēroga ieņēmumi, kas gūti no tīrvērtes pakalpojumu sniegšanas (dalības maksas un tīrvērtes maksas mīnus darījumu izmaksas) tā pēdējā finanšu gadā.

2. līmeņa CCP ik gadu sniedz EVTI revidētos datus attiecībā uz šā punkta pirmajā daļā minētajiem pasaules mēroga ieņēmumiem, kas gūti no tīrvērtes pakalpojumu sniegšanas. Revidētos datus iesniedz EVTI vēlākais katra gada 30. septembrī. Dokumentus ar revidētajiem datiem iesniedz valodā, kuru ierasts lietot finanšu pakalpojumu jomā.

Ja šā punkta pirmajā daļā minētie ieņēmumi ir uzrādīti valūtā, kas nav euro, EVTI tos konvertē euro, izmantojot vidējo euro maiņas kursu, kas piemērojams periodā, kurā ieņēmumi reģistrēti. Tālab izmanto Eiropas Centrālās bankas publicēto euro maiņas atsauces kursu.

2.   Balstoties uz apgrozījumu, kas attiecīgajam gadam (n) noteikts saskaņā ar 1. punktu, CCP iedala vienā no šādām grupām:

| a) | 1. grupa: gada apgrozījums ir mazāks par 600 miljoniem EUR; |
| --- | --- |

a)

1. grupa: gada apgrozījums ir mazāks par 600 miljoniem EUR;

| b) | 2. grupa: gada apgrozījums ir 600 miljoni EUR vai lielāks. |
| --- | --- |

b)

2. grupa: gada apgrozījums ir 600 miljoni EUR vai lielāks.

2. līmeņa CCP, kurš pieder pie 1. grupas, piemēro apgrozījuma svēruma koeficientu 1.

2. līmeņa CCP, kurš pieder pie 2. grupas, piemēro apgrozījuma svēruma koeficientu 1,2.

3.   Visu atzīto 2. līmeņa CCP kopējais apgrozījuma svērums attiecīgajā gadā (n) ir saskaņā ar 2. punktu noteikto apgrozījuma svēruma koeficientu summa par visiem 2. līmeņa CCP, kuriem ir EVTI atzīta CCP statuss iepriekšējā gada (n–1) 31. decembrī.

4.   2. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā 2. līmeņa CCP piemērojamais svēruma koeficients attiecīgajā gadā (n) ir šim CCP saskaņā ar 2. punktu noteiktā apgrozījuma svēruma koeficienta dalījums ar visu atzīto 2. līmeņa CCP kopējo apgrozījuma svērumu, kurš noteikts saskaņā ar 3. punktu.

II NODAĻA

MAKSĀŠANAS NOSACĪJUMI

5. pants

Vispārīgā maksāšanas kārtība

1.   Visas maksas maksā euro.

2.   Nokavētiem maksājumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (3) 99. pantā noteiktos nokavējuma procentus.

3.   Saziņa starp EVTI un trešo valstu CCP notiek elektroniski.

6. pants

Atzīšanas maksu samaksa

1.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā paredzēto atzīšanas pamatmaksu maksā, kad CCP iesniedz atzīšanas pieteikumu.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ja brīdī, kad CCP piesakās uz atzīšanu, Komisija attiecībā uz trešo valsti, kurā CCP veic uzņēmējdarbību, vēl nav pieņēmusi Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā paredzēto īstenošanas aktu, atzīšanas pamatmaksu samaksā vēlākais dienā, kad minētais īstenošanas akts stājas spēkā.

2.   Termiņu, kurā jāsamaksā šīs regulas 1. panta 2. punktā paredzētā atzīšanas papildmaksa, nosaka debetnotā, kuru EVTI nosūta CCP pēc tam, kad no CCP ir saņēmusi tās prasīto papildu informāciju nolūkā novērtēt CCP atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.b punktā noteiktajām prasībām. Termiņu nosaka tā, lai CCP būtu vismaz 30 kalendārās dienas maksājuma veikšanai, skaitot no dienas, kad EVTI nosūtījusi debetnotu CCP.

3.   Atzīšanas maksas nav atlīdzināmas.

7. pants

Gada maksu samaksa

1.   2. pantā paredzētās gada maksas par attiecīgo gadu (n) samaksā vēlākais gada (n) 31. martā.

Debetnotas, kurās noteikta gada maksas summa, EVTI visiem atzītajiem trešo valstu CCP nosūta vēlākais gada (n) 1. martā.

2.   Attiecībā uz 3. pantā paredzēto gada maksu, kas jāmaksā atzīšanas gadā, tās summu un šīs gada maksas samaksas termiņu norāda debetnotā, kuru EVTI nosūta CCP. Termiņu nosaka tā, lai CCP būtu vismaz 30 kalendārās dienas maksājuma veikšanai, skaitot no dienas, kad EVTI nosūtījusi debetnotu CCP.

3.   CCP samaksātās gada maksas nav atlīdzināmas.

III NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

8. pants

Jau iesniegtie atzīšanas pieteikumi

1.   Ja trešās valsts CCP ir iesniedzis atzīšanas pieteikumu pirms 2020. gada 22. septembra un EVTI vēl nav pieņēmusi lēmumu par šā CCP atzīšanu vai neatzīšanu, CCP samaksā 1. panta 1. punktā paredzēto atzīšanas maksu līdz 2020. gada 22. oktobrim.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja EVTI bija apturējusi trešās valsts CCP atzīšanas pieteikuma apstrādi pirms 2020. gada 22. septembra, šis CCP samaksā 1. panta 1. punktā paredzēto atzīšanas maksu līdz datumam, kuru EVTI norādījusi CCP nosūtītajā debetnotā pēc paziņošanas par to, ka pieteikuma apstrādes apturēšana ir izbeigta. Termiņu nosaka tā, lai CCP būtu vismaz 30 kalendārās dienas maksājuma veikšanai, skaitot no dienas, kad EVTI nosūtījusi debetnotu CCP.

9. pants

Provizoriskā gada maksa jau atzītajiem
  CCP

1.   Trešās valsts CCP, kuru EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu jau ir atzinusi līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, par 2020. gadu un katru nākamo gadu maksā provizorisko gada maksu 50 000 EUR apmērā, līdz ir veikta tā sistēmiskās nozīmes pārskatīšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 89. panta 3.c punktu un tas ir atzīts saskaņā ar minētās regulas 25. panta 2. punktu vai 25. panta 2.b punktu vai ir saņēmis atzīšanas atteikumu.

2.   Provizorisko gada maksu par 2020. gadu samaksā 30 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Provizoriskās gada maksas par katru nākamo gadu (n) samaksā vēlākais gada (n) 31. martā.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2099 (2019. gada 23. oktobris), ar kuru attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 322, 12.12.2019., 1. lpp.).

2

CCP

CCP

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

3

---

| 21.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/7

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/1303

(2020. gada 14. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz kritērijiem, kas EVTI būtu jāņem vērā, lai noteiktu, vai centrālais darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, kas, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 25. panta 2.a punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Novērtējot sistēmiskā riska pakāpi, ko trešās valsts CCP rada Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei, EVTI būtu jāņem vērā virkne objektīvu kvantitatīvu un kvalitatīvu apsvērumu, kas pamatotu tās lēmumu atzīt trešās valsts CCP par 1. līmeņa vai 2. līmeņa CCP. Tai būtu arī jāņem vērā visi nosacījumi, saskaņā ar kuriem Komisija varētu būt pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību. Jo īpaši, novērtējot trešās valsts CCP riska profilu, EVTI ir jāņem vērā objektīvi un pārredzami kvantitatīvi darbības rādītāji attiecībā uz darbībām, kas novērtējuma laikā veiktas attiecībā uz tīrvērtes procesa dalībniekiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai kas denominētas Savienības valūtās. Lai gan EVTI ir holistiski jāņem vērā CCP veiktās darbības, to novērtējumā būtu jāatspoguļo risks, ko konkrēts CCP varētu radīt Savienības finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

(1)

Novērtējot sistēmiskā riska pakāpi, ko trešās valsts CCP rada Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei, EVTI būtu jāņem vērā virkne objektīvu kvantitatīvu un kvalitatīvu apsvērumu, kas pamatotu tās lēmumu atzīt trešās valsts CCP par 1. līmeņa vai 2. līmeņa CCP. Tai būtu arī jāņem vērā visi nosacījumi, saskaņā ar kuriem Komisija varētu būt pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību. Jo īpaši, novērtējot trešās valsts CCP riska profilu, EVTI ir jāņem vērā objektīvi un pārredzami kvantitatīvi darbības rādītāji attiecībā uz darbībām, kas novērtējuma laikā veiktas attiecībā uz tīrvērtes procesa dalībniekiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai kas denominētas Savienības valūtās. Lai gan EVTI ir holistiski jāņem vērā CCP veiktās darbības, to novērtējumā būtu jāatspoguļo risks, ko konkrēts CCP varētu radīt Savienības finanšu stabilitātei.

| (2) | Precizējot kritērijus, kas EVTI jāņem vērā, nosakot trešās valsts CCP līmeni, būtu jāpievērš uzmanība to darījumu veidam, kuriem CCP veic tīrvērti, tostarp to sarežģītībai, riska profilam un vidējam termiņam, kā arī attiecīgo tirgu pārredzamībai un likviditātei un pakāpei, kādā CCP tīrvērtes darbības ir denominētas euro vai citās Savienības valūtās. Šajā sakarā īpašas iezīmes attiecībā uz noteiktiem trešo valstu regulētos tirgos sarakstos iekļautiem un izpildītiem lauksaimniecības atvasināto instrumentu līgumiem, kas saistīti ar tirgiem, kuri lielākoties apkalpo iekšzemes nefinanšu darījumu partnerus minētajā trešā valstī, kas savus komercriskus pārvalda ar minēto līgumu starpniecību, var radīt nenozīmīgu risku tīrvērtes dalībniekiem un tirdzniecības vietām Savienībā, jo tām ir maza sistēmiska savstarpējā saistība ar pārējo finanšu sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Precizējot kritērijus, kas EVTI jāņem vērā, nosakot trešās valsts CCP līmeni, būtu jāpievērš uzmanība to darījumu veidam, kuriem CCP veic tīrvērti, tostarp to sarežģītībai, riska profilam un vidējam termiņam, kā arī attiecīgo tirgu pārredzamībai un likviditātei un pakāpei, kādā CCP tīrvērtes darbības ir denominētas euro vai citās Savienības valūtās. Šajā sakarā īpašas iezīmes attiecībā uz noteiktiem trešo valstu regulētos tirgos sarakstos iekļautiem un izpildītiem lauksaimniecības atvasināto instrumentu līgumiem, kas saistīti ar tirgiem, kuri lielākoties apkalpo iekšzemes nefinanšu darījumu partnerus minētajā trešā valstī, kas savus komercriskus pārvalda ar minēto līgumu starpniecību, var radīt nenozīmīgu risku tīrvērtes dalībniekiem un tirdzniecības vietām Savienībā, jo tām ir maza sistēmiska savstarpējā saistība ar pārējo finanšu sistēmu.

| (3) | Valstis, kurās CCP darbojas, tā sniegto pakalpojumu apjoms, finanšu instrumentu, kuriem tas veic tīrvērti, īpašības, kā arī apjomi, kuriem veic tīrvērti, ir objektīvi CCP darījumdarbības sarežģītības rādītāji. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta a) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI būtu jāņem vērā CCP īpašumtiesības, darījumdarbība un korporatīvā struktūra, kā arī CCP piedāvāto tīrvērtes pakalpojumu klāsts, veids un sarežģītība un tas, cik lielā mērā šie pakalpojumi ir nozīmīgi tīrvērtes dalībniekiem un klientiem (“tīrvērtes procesa dalībnieki”), kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. Lai gan CCP sistēmiskā nozīme būtu jānovērtē holistiskā veidā, EVTI būtu īpaši jāņem vērā tās CCP darījumdarbības īpatsvars, kas tiek veikta Savienības valūtās, kā arī tāsCCP darījumdarbības īpatsvars, ko veic tīrvērtes procesa dalībnieki, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. Lai CCP, visticamāk, būtu sistēmiski nozīmīgs Savienībai, ir svarīgi, ka EVTI novērtē tās grupas struktūru un īpašumtiesības, kurai CCP varētu piederēt, lai noteiktu, vai Savienības intereses ir apdraudētas. Turklāt būtu jānovērtē arī šāda CCP apkalpoto tirgu dziļums, likviditāte un pārredzamība, lai EVTI varētu labāk izprast risku tīrvērtes dalībniekiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, rīkojot saistību neizpildes pārvaldības izsoli. |
| --- | --- |

(3)

Valstis, kurās CCP darbojas, tā sniegto pakalpojumu apjoms, finanšu instrumentu, kuriem tas veic tīrvērti, īpašības, kā arī apjomi, kuriem veic tīrvērti, ir objektīvi CCP darījumdarbības sarežģītības rādītāji. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta a) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI būtu jāņem vērā CCP īpašumtiesības, darījumdarbība un korporatīvā struktūra, kā arī CCP piedāvāto tīrvērtes pakalpojumu klāsts, veids un sarežģītība un tas, cik lielā mērā šie pakalpojumi ir nozīmīgi tīrvērtes dalībniekiem un klientiem (“tīrvērtes procesa dalībnieki”), kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. Lai gan CCP sistēmiskā nozīme būtu jānovērtē holistiskā veidā, EVTI būtu īpaši jāņem vērā tās CCP darījumdarbības īpatsvars, kas tiek veikta Savienības valūtās, kā arī tāsCCP darījumdarbības īpatsvars, ko veic tīrvērtes procesa dalībnieki, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. Lai CCP, visticamāk, būtu sistēmiski nozīmīgs Savienībai, ir svarīgi, ka EVTI novērtē tās grupas struktūru un īpašumtiesības, kurai CCP varētu piederēt, lai noteiktu, vai Savienības intereses ir apdraudētas. Turklāt būtu jānovērtē arī šāda CCP apkalpoto tirgu dziļums, likviditāte un pārredzamība, lai EVTI varētu labāk izprast risku tīrvērtes dalībniekiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, rīkojot saistību neizpildes pārvaldības izsoli.

| (4) | CCP kapitāls un tīrvērtes procesa dalībnieku piešķirtie finanšu resursi, kā arī to sniegtā nodrošinājuma veids un būtība ir nozīmīgi elementi, kas jāņem vērā, novērtējot CCP spēju izturēt jebkādu negatīvu attīstību. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta b) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI vajadzētu būt pārskatam par CCP pieejamajiem finanšu resursiem saistību neizpildes gadījumā vai tādā gadījumā, kas nav saistīts ar saistību neizpildi. EVTI būtu arī jāņem vērā, vai šie resursi ir nodrošināti, nenodrošināti, piešķirti, nepiešķirti, finansēti vai nefinansēti, kā arī līdzekļi, ko CCP izmanto, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un uzticēšanos attiecībā uz norēķiniem par maksājumiem, ko tas veic, un nodrošinājumu, ar kuru tam ir jārīkojas. Visbeidzot, EVTI būtu jāņem vērā atveseļošanas un noregulējuma režīma pastāvēšana, būtība un ietekme attiecībā uz CCPtajā jurisdikcijā, kurā CCP iesniedz atzīšanas pieteikumu. Šādi atveseļošanas un noregulējuma režīmi būtu jāizvērtē, ņemot vērā starptautiski pieņemtas norādes un galvenos raksturlielumus. Aplūkojot norēķinu un likviditātes risku, EVTI būtu jāpievērš īpaša uzmanība tiem CCP, kuri, iespējams, kļūs sistēmiski, izvērtējot, cik droši šie CCP piekļūst likviditātei, kā arī likviditātes spriedzi Savienības valūtās. Lai gan maksājumu un norēķinu drošību varētu pastiprināt, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vai citas jaunākās tehnoloģijas, EVTI būtu jāpievērš uzmanība papildu riskam, ko tā var radīt CCP, jo īpaši kiberriskam. |
| --- | --- |

(4)

CCP kapitāls un tīrvērtes procesa dalībnieku piešķirtie finanšu resursi, kā arī to sniegtā nodrošinājuma veids un būtība ir nozīmīgi elementi, kas jāņem vērā, novērtējot CCP spēju izturēt jebkādu negatīvu attīstību. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta b) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI vajadzētu būt pārskatam par CCP pieejamajiem finanšu resursiem saistību neizpildes gadījumā vai tādā gadījumā, kas nav saistīts ar saistību neizpildi. EVTI būtu arī jāņem vērā, vai šie resursi ir nodrošināti, nenodrošināti, piešķirti, nepiešķirti, finansēti vai nefinansēti, kā arī līdzekļi, ko CCP izmanto, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un uzticēšanos attiecībā uz norēķiniem par maksājumiem, ko tas veic, un nodrošinājumu, ar kuru tam ir jārīkojas. Visbeidzot, EVTI būtu jāņem vērā atveseļošanas un noregulējuma režīma pastāvēšana, būtība un ietekme attiecībā uz CCPtajā jurisdikcijā, kurā CCP iesniedz atzīšanas pieteikumu. Šādi atveseļošanas un noregulējuma režīmi būtu jāizvērtē, ņemot vērā starptautiski pieņemtas norādes un galvenos raksturlielumus. Aplūkojot norēķinu un likviditātes risku, EVTI būtu jāpievērš īpaša uzmanība tiem CCP, kuri, iespējams, kļūs sistēmiski, izvērtējot, cik droši šie CCP piekļūst likviditātei, kā arī likviditātes spriedzi Savienības valūtās. Lai gan maksājumu un norēķinu drošību varētu pastiprināt, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vai citas jaunākās tehnoloģijas, EVTI būtu jāpievērš uzmanība papildu riskam, ko tā var radīt CCP, jo īpaši kiberriskam.

| (5) | CCP izvirzīto nosacījumu būtība, lai tīrvērtes procesa dalībnieki varētu piekļūt tā pakalpojumiem, un savstarpējā saikne starp šiem tīrvērtes procesa dalībniekiem ietekmē veidu, kādā nelabvēlīgs notikums var atstāt ietekmi uz CCP attiecībā uz šiem dalībniekiem. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI būtu pēc iespējas jānosaka CCP tīrvērtes procesa dalībnieku identitāte, jo īpaši, ja CCP sniedz pakalpojumus tīrvērtes procesa dalībniekiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. EVTI būtu arī jānosaka tīrvērtes procesa dalībnieku vai CCP tīrvērtes procesa dalībnieku grupu attiecīgā tirgus daļa vai attiecīgā nozīme. Ciktāl tas nepieciešams, lai novērtētu ietekmi uz tīrvērtes dalībnieku struktūru, EVTI būtu jāizvērtē nosacījumi un iespējas, saskaņā ar kurām CCP nodrošina piekļuvi tā tīrvērtes pakalpojumiem. Attiecībā uz CCP, kam, iespējams, būs sistēmiska nozīme Savienībai, EVTI būtu jānovērtē, vai juridiskās un prudenciālās prasības, ko CCP izvirza saviem tīrvērtes dalībniekiem, ir pietiekami stingras. |
| --- | --- |

(5)

CCP izvirzīto nosacījumu būtība, lai tīrvērtes procesa dalībnieki varētu piekļūt tā pakalpojumiem, un savstarpējā saikne starp šiem tīrvērtes procesa dalībniekiem ietekmē veidu, kādā nelabvēlīgs notikums var atstāt ietekmi uz CCP attiecībā uz šiem dalībniekiem. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI būtu pēc iespējas jānosaka CCP tīrvērtes procesa dalībnieku identitāte, jo īpaši, ja CCP sniedz pakalpojumus tīrvērtes procesa dalībniekiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. EVTI būtu arī jānosaka tīrvērtes procesa dalībnieku vai CCP tīrvērtes procesa dalībnieku grupu attiecīgā tirgus daļa vai attiecīgā nozīme. Ciktāl tas nepieciešams, lai novērtētu ietekmi uz tīrvērtes dalībnieku struktūru, EVTI būtu jāizvērtē nosacījumi un iespējas, saskaņā ar kurām CCP nodrošina piekļuvi tā tīrvērtes pakalpojumiem. Attiecībā uz CCP, kam, iespējams, būs sistēmiska nozīme Savienībai, EVTI būtu jānovērtē, vai juridiskās un prudenciālās prasības, ko CCP izvirza saviem tīrvērtes dalībniekiem, ir pietiekami stingras.

| (6) | CCP darbības traucējumu gadījumā tīrvērtes procesa dalībniekiem var būt tieši vai netieši jāpaļaujas uz to, ka citi CCP sniegs līdzīgus vai identiskus pakalpojumus. Lai novērtētu tā CCP relatīvo nozīmi, kurš iesniedz atzīšanas pieteikumu, EVTI, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta d) apakšpunktā noteikto kritēriju, būtu jānosaka, vai tīrvērtes procesa dalībnieki var aizstāt dažus vai visus minētā CCP sniegtos tīrvērtes pakalpojumus ar citu CCP sniegtajiem pakalpojumiem, jo īpaši, ja minētie alternatīvie CCP ir saņēmuši atļauju vai ir atzīti Savienībā. Ja tīrvērtes dalībnieki un klienti, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, var veikt tikai tādu konkrētu produktu tīrvērti, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, vienā trešās valsts CCP, EVTI īpaša uzmanība būtu jāpievērš šā CCP sistēmiskajai nozīmei. |
| --- | --- |

(6)

CCP darbības traucējumu gadījumā tīrvērtes procesa dalībniekiem var būt tieši vai netieši jāpaļaujas uz to, ka citi CCP sniegs līdzīgus vai identiskus pakalpojumus. Lai novērtētu tā CCP relatīvo nozīmi, kurš iesniedz atzīšanas pieteikumu, EVTI, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta d) apakšpunktā noteikto kritēriju, būtu jānosaka, vai tīrvērtes procesa dalībnieki var aizstāt dažus vai visus minētā CCP sniegtos tīrvērtes pakalpojumus ar citu CCP sniegtajiem pakalpojumiem, jo īpaši, ja minētie alternatīvie CCP ir saņēmuši atļauju vai ir atzīti Savienībā. Ja tīrvērtes dalībnieki un klienti, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, var veikt tikai tādu konkrētu produktu tīrvērti, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, vienā trešās valsts CCP, EVTI īpaša uzmanība būtu jāpievērš šā CCP sistēmiskajai nozīmei.

| (7) | CCP var būt daudzējādā ziņā saistīti ar citām finanšu infrastruktūrām, piemēram, citiem CCP vai centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem. Šo saikņu pārtraukšana var negatīvi ietekmēt CCP raitu darbību. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta e) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI būtu jānovērtē, cik lielā mērā CCP ir saistīts ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām vai finanšu iestādēm tādā veidā, kas varētu ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti. To darot, EVTI būtu jāpievērš īpaša uzmanība šīm saiknēm un savstarpējai atkarībai ar vienībām, kas atrodas Savienībā. Visbeidzot, EVTI būtu jānosaka un jānovērtē CCP ārpakalpojumu raksturs un risks, ko šādi mehānismi varētu radīt CCP gadījumā, ja tie jebkādā veidā tiktu pārtraukti vai traucēti. |
| --- | --- |

(7)

CCP var būt daudzējādā ziņā saistīti ar citām finanšu infrastruktūrām, piemēram, citiem CCP vai centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem. Šo saikņu pārtraukšana var negatīvi ietekmēt CCP raitu darbību. Tāpēc, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta e) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI būtu jānovērtē, cik lielā mērā CCP ir saistīts ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām vai finanšu iestādēm tādā veidā, kas varētu ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti. To darot, EVTI būtu jāpievērš īpaša uzmanība šīm saiknēm un savstarpējai atkarībai ar vienībām, kas atrodas Savienībā. Visbeidzot, EVTI būtu jānosaka un jānovērtē CCP ārpakalpojumu raksturs un risks, ko šādi mehānismi varētu radīt CCP gadījumā, ja tie jebkādā veidā tiktu pārtraukti vai traucēti.

| (8) | Ja, kā noteikts, izmantojot objektīvus kvantitatīvus rādītājus, tīrvērtes dalībnieku un klientu, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, riska darījumi ar CCP ir nozīmīgi, EVTI būtu jānovērtē papildu elementi katram kritērijam. Jo vairāk CCP atbilst šiem rādītājiem, jo lielāka ir iespēja, ka EVTI secinās, ka CCP ir sistēmiski nozīmīgs Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

(8)

Ja, kā noteikts, izmantojot objektīvus kvantitatīvus rādītājus, tīrvērtes dalībnieku un klientu, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, riska darījumi ar CCP ir nozīmīgi, EVTI būtu jānovērtē papildu elementi katram kritērijam. Jo vairāk CCP atbilst šiem rādītājiem, jo lielāka ir iespēja, ka EVTI secinās, ka CCP ir sistēmiski nozīmīgs Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei.

| (9) | Šai deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu visātrāko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2099 (2) ieviešanu praksē, |
| --- | --- |

(9)

Šai deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu visātrāko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2099 (2) ieviešanu praksē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

CCP
  darījumdarbības veids, apjoms un sarežģītība

1.   Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta a) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI novērtē šādus elementus:

| a) | valstis, kurās CCP sniedz vai plāno sniegt pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

valstis, kurās CCP sniedz vai plāno sniegt pakalpojumus;

| b) | tas, cik lielā mērā CCP papildus tīrvērtes pakalpojumiem sniedz citus pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

tas, cik lielā mērā CCP papildus tīrvērtes pakalpojumiem sniedz citus pakalpojumus;

| c) | to finanšu instrumentu veids, kuriem CCP veic vai veiks tīrvērti; |
| --- | --- |

c)

to finanšu instrumentu veids, kuriem CCP veic vai veiks tīrvērti;

| d) | tas, vai uz finanšu instrumentiem, kuriem CCP veic vai veiks tīrvērti, attiecas tīrvērtes pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

tas, vai uz finanšu instrumentiem, kuriem CCP veic vai veiks tīrvērti, attiecas tīrvērtes pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. pantu;

| e) | vidējās vērtības, kurām CCP veic tīrvērti viena gada laikā, šādos līmeņos:






  i) | CCP līmenī; |
| --- | --- | --- |

e)

vidējās vērtības, kurām CCP veic tīrvērti viena gada laikā, šādos līmeņos:

i)

CCP līmenī;

| ii) | katra tīrvērtes dalībnieka, kas ir vienība, kura veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienība, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, līmenī; |
| --- | --- |

ii)

katra tīrvērtes dalībnieka, kas ir vienība, kura veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienība, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, līmenī;

| iii) | kopumā to tīrvērtes dalībnieku līmenī, kuri veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības vai kuri nav daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, ja tie veic tīrvērti klientu un netiešo klientu, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, vārdā. |
| --- | --- |

iii)

kopumā to tīrvērtes dalībnieku līmenī, kuri veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības vai kuri nav daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, ja tie veic tīrvērti klientu un netiešo klientu, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, vārdā.

| f) | tas, vai CCP ir pabeidzis riska profila novērtējumu, pamatojoties uz starptautiski pieņemtiem standartiem vai citādi, izmantotā metodika un novērtējuma rezultāts. |
| --- | --- |

f)

tas, vai CCP ir pabeidzis riska profila novērtējumu, pamatojoties uz starptautiski pieņemtiem standartiem vai citādi, izmantotā metodika un novērtējuma rezultāts.

2.   1. punkta e) apakšpunkta nolūkā EVTI atsevišķi novērtē šādas vērtības:

| a) | vērtspapīru darījumiem (tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2365 (3)) – atvērto pozīciju vai atvērtās ieguldījumu pozīcijas vērtība; |
| --- | --- |

a)

vērtspapīru darījumiem (tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2365 (3)) – atvērto pozīciju vai atvērtās ieguldījumu pozīcijas vērtība;

| b) | atvasināto instrumentu darījumiem, ko tirgo regulētā tirgū Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (4) nozīmē – atvērtās ieguldījumu pozīcijas vērtība vai apgrozījums; |
| --- | --- |

b)

atvasināto instrumentu darījumiem, ko tirgo regulētā tirgū Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (4) nozīmē – atvērtās ieguldījumu pozīcijas vērtība vai apgrozījums;

| c) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem – bruto un neto nosacītā nenomaksātā summa. |
| --- | --- |

c)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem – bruto un neto nosacītā nenomaksātā summa.

Šīs vērtības novērtē pa valūtām un pa aktīvu klasēm.

3.   Ja piemēro kādu no 6. pantā minētajiem rādītājiem, EVTI papildus šā panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem novērtē arī šādus elementus:

| a) | CCP īpašumtiesību struktūra; |
| --- | --- |

a)

CCP īpašumtiesību struktūra;

| b) | ja CCP pieder pie tās pašas grupas kā cita finanšu tirgus infrastruktūra, piemēram, cits CCP vai centrālais vērtspapīru depozitārijs, – tās grupas korporatīvā struktūra, pie kuras CCP pieder; |
| --- | --- |

b)

ja CCP pieder pie tās pašas grupas kā cita finanšu tirgus infrastruktūra, piemēram, cits CCP vai centrālais vērtspapīru depozitārijs, – tās grupas korporatīvā struktūra, pie kuras CCP pieder;

| c) | tas, vai CCP sniedz tīrvērtes pakalpojumus klientiem vai netiešajiem klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, ar to tīrvērtes dalībnieku starpniecību, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības; |
| --- | --- |

c)

tas, vai CCP sniedz tīrvērtes pakalpojumus klientiem vai netiešajiem klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, ar to tīrvērtes dalībnieku starpniecību, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības;

| d) | apkalpoto tirgu veids, dziļums un likviditāte un pieejamās informācijas līmenis par atbilstošiem cenu noteikšanas datiem tirgus dalībniekiem un visi vispārpieņemtie un uzticamie cenu noteikšanas avoti; |
| --- | --- |

d)

apkalpoto tirgu veids, dziļums un likviditāte un pieejamās informācijas līmenis par atbilstošiem cenu noteikšanas datiem tirgus dalībniekiem un visi vispārpieņemtie un uzticamie cenu noteikšanas avoti;

| e) | tas, vai tiek publiskotas kotētās cenas, pirmstirdzniecības pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas un tirdzniecības interešu dziļums; |
| --- | --- |

e)

tas, vai tiek publiskotas kotētās cenas, pirmstirdzniecības pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas un tirdzniecības interešu dziļums;

| f) | tas, vai tiek publiskota tādu darījumu pēctirdzniecības cena, apjoms un laiks, kas izpildīti vai noslēgti CCP apkalpotajos tirgos un ārpus tiem. |
| --- | --- |

f)

tas, vai tiek publiskota tādu darījumu pēctirdzniecības cena, apjoms un laiks, kas izpildīti vai noslēgti CCP apkalpotajos tirgos un ārpus tiem.

2. pants

CCP
  grūtību vai darbības pārtraukšanas sekas

1.   Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta b) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI novērtē šādus elementus:

| a) | CCP kapitāls, tostarp nesadalītā peļņa un rezerves; |
| --- | --- |

a)

CCP kapitāls, tostarp nesadalītā peļņa un rezerves;

| b) | CCP pieņemtā un turētā nodrošinājuma veids un summa, piemērotie diskonti, attiecīgā diskontu metodika, valūtas, kurās nodrošinājums ir denominēts, un apmērs, kādā nodrošinājumu sniedz vienības, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā; |
| --- | --- |

b)

CCP pieņemtā un turētā nodrošinājuma veids un summa, piemērotie diskonti, attiecīgā diskontu metodika, valūtas, kurās nodrošinājums ir denominēts, un apmērs, kādā nodrošinājumu sniedz vienības, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā;

| c) | maksimālā maržu summa, ko CCP iekasējis vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma; |
| --- | --- |

c)

maksimālā maržu summa, ko CCP iekasējis vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma;

| d) | maksimālā maržu summa, ko vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma CCP iekasē no katra tīrvērtes dalībnieka, kas ir vienība, kura veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienība, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība Savienībā, attiecīgā gadījumā pa aktīvu klasēm vai nošķirtiem saistību neizpildes fondiem; |
| --- | --- |

d)

maksimālā maržu summa, ko vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma CCP iekasē no katra tīrvērtes dalībnieka, kas ir vienība, kura veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienība, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība Savienībā, attiecīgā gadījumā pa aktīvu klasēm vai nošķirtiem saistību neizpildes fondiem;

| e) | attiecīgā gadījumā katram CCP saistību neizpildes fondam – maksimālās iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, ko CCP pieprasa un ko tas tur, vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā katram CCP saistību neizpildes fondam – maksimālās iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, ko CCP pieprasa un ko tas tur, vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma;

| f) | attiecīgā gadījumā katram CCP saistību neizpildes fondam – maksimālās iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, ko vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma CCP pieprasa un tur no katra tīrvērtes dalībnieka, kas ir vienība, kura veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienība, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā katram CCP saistību neizpildes fondam – maksimālās iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, ko vienā dienā 365 dienu laikposmā pirms EVTI novērtējuma CCP pieprasa un tur no katra tīrvērtes dalībnieka, kas ir vienība, kura veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienība, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā;

| g) | aplēstās lielākās maksājumu saistības kopumā vienā dienā un katrā Savienības valūtā, ko izraisītu viena vai divu lielāko tīrvērtes dalībnieku (un to saistīto uzņēmumu) saistību neizpilde ārkārtējos, bet iespējamos tirgus apstākļos; |
| --- | --- |

g)

aplēstās lielākās maksājumu saistības kopumā vienā dienā un katrā Savienības valūtā, ko izraisītu viena vai divu lielāko tīrvērtes dalībnieku (un to saistīto uzņēmumu) saistību neizpilde ārkārtējos, bet iespējamos tirgus apstākļos;

| h) | CCP labā piešķirto likvīdo finanšu resursu kopējā summa par katru Savienības valūtu atsevišķi pēc resursu veida, tostarp skaidras naudas noguldījumiem, piešķirtajiem vai nepiešķirtajiem resursiem; |
| --- | --- |

h)

CCP labā piešķirto likvīdo finanšu resursu kopējā summa par katru Savienības valūtu atsevišķi pēc resursu veida, tostarp skaidras naudas noguldījumiem, piešķirtajiem vai nepiešķirtajiem resursiem;

| i) | kopējo likvīdo finanšu resursu summa, ko CCP ir piešķīrušas vienības, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā. |
| --- | --- |

i)

kopējo likvīdo finanšu resursu summa, ko CCP ir piešķīrušas vienības, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā.

2.   Ja piemēro kādu no 6. pantā minētajiem rādītājiem, EVTI papildus šā panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem novērtē arī šādus elementus:

| a) | to likviditātes nodrošinātāju identitāte, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kuri ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā; |
| --- | --- |

a)

to likviditātes nodrošinātāju identitāte, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kuri ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā;

| b) | ienākošo un izejošo Savienības valūtas maksājumu vidējās un maksimālās kopējās dienas vērtības; |
| --- | --- |

b)

ienākošo un izejošo Savienības valūtas maksājumu vidējās un maksimālās kopējās dienas vērtības;

| c) | apmērs, kādā centrālās bankas nauda tiek izmantota norēķiniem un maksājumiem, un tas, vai citas struktūras tiek izmantotas norēķiniem vai maksājumiem; |
| --- | --- |

c)

apmērs, kādā centrālās bankas nauda tiek izmantota norēķiniem un maksājumiem, un tas, vai citas struktūras tiek izmantotas norēķiniem vai maksājumiem;

| d) | tas, cik lielā mērā CCP norēķinu/maksājumu procesā izmanto tehnoloģijas, piemēram, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

d)

tas, cik lielā mērā CCP norēķinu/maksājumu procesā izmanto tehnoloģijas, piemēram, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju;

| e) | CCP atveseļošanas plāns; |
| --- | --- |

e)

CCP atveseļošanas plāns;

| f) | CCP piemērojamais noregulējuma režīms; |
| --- | --- |

f)

CCP piemērojamais noregulējuma režīms;

| g) | tas, vai attiecīgajam CCP ir izveidota krīzes pārvarēšanas grupa. |
| --- | --- |

g)

tas, vai attiecīgajam CCP ir izveidota krīzes pārvarēšanas grupa.

3. pants

CCP
  tīrvērtes dalībnieku struktūra

1.   Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta a) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI novērtē šādus elementus:

| a) | tīrvērtes dalība un, ja informācija ir pieejama, to klientu vai netiešo klientu identitāte, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kas ietilpst grupā, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, kuri izmanto CCP tīrvērtes pakalpojumus; un |
| --- | --- |

a)

tīrvērtes dalība un, ja informācija ir pieejama, to klientu vai netiešo klientu identitāte, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai kas ietilpst grupā, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, kuri izmanto CCP tīrvērtes pakalpojumus; un

| b) | dažādie pieejamie risinājumi, lai piekļūtu CCP tīrvērtes pakalpojumiem (tostarp dažādām dalībām un klientu tiešas piekļuves modeļiem), jebkādi nosacījumi piekļuves piešķiršanai, liegšanai vai izbeigšanai. |
| --- | --- |

b)

dažādie pieejamie risinājumi, lai piekļūtu CCP tīrvērtes pakalpojumiem (tostarp dažādām dalībām un klientu tiešas piekļuves modeļiem), jebkādi nosacījumi piekļuves piešķiršanai, liegšanai vai izbeigšanai.

2.   Ja piemēro kādu no 6. pantā minētajiem rādītājiem, EVTI papildus šā panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem īpaši novērtē visas juridiskās vai prudenciālās prasības, ko CCP noteicis tīrvērtes dalībniekiem attiecībā uz piekļuvi tā tīrvērtes pakalpojumiem.

4. pants

Alternatīvi tīrvērtes pakalpojumi, ko sniedz citi
  CCP

1.   Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta d) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI novērtē, vai tīrvērtes dalībnieki un klienti, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, var piekļūt dažiem vai visiem tīrvērtes pakalpojumiem, ko CCP sniedz ar citu CCP starpniecību, un vai šie CCP ir saņēmuši atļauju vai atzīti saskaņā ar minētās regulas 14. un 25. pantu.

2.   Ja piemēro kādu no 6. pantā minētajiem rādītājiem, EVTI papildus šā panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem novērtē arī to, vai CCP sniegtie pakalpojumi attiecas uz atvasināto instrumentu klasi, uz kuru attiecas tīrvērtes pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. pantu.

5. pants

CCP
  attiecības, savstarpēja atkarība vai cita mijiedarbība

1.   Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 2.a punkta e) apakšpunktā noteikto kritēriju, EVTI novērtē to funkciju, pakalpojumu vai darbību tvērumu, kuras CCP ir uzticējis ārpakalpojumu sniedzējiem.

2.   Ja piemēro kādu no 6. pantā minētajiem rādītājiem, EVTI papildus šā panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem izvērtē arī šādus elementus:

| a) | iespējamā ietekme uz Savienību vai vienu vai vairākām tās dalībvalstīm, ja ārpakalpojumā nodoto funkciju, pakalpojumu vai darbību sniedzējs nespēj izpildīt savus pienākumus saskaņā ar ārpakalpojumu mehānismiem; |
| --- | --- |

a)

iespējamā ietekme uz Savienību vai vienu vai vairākām tās dalībvalstīm, ja ārpakalpojumā nodoto funkciju, pakalpojumu vai darbību sniedzējs nespēj izpildīt savus pienākumus saskaņā ar ārpakalpojumu mehānismiem;

| b) | tas, vai CCP apkalpo tirdzniecības vietas, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

b)

tas, vai CCP apkalpo tirdzniecības vietas, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| c) | tas, vai CCP ir sadarbspējas mehānismi vai kompensējošas pozīcijas aprēķināšanas līgumi ar CCP, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai saiknes ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām, kas atrodas Savienībā, piemēram, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem vai maksājumu sistēmām vai dalība tajās. |
| --- | --- |

c)

tas, vai CCP ir sadarbspējas mehānismi vai kompensējošas pozīcijas aprēķināšanas līgumi ar CCP, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai saiknes ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām, kas atrodas Savienībā, piemēram, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem vai maksājumu sistēmām vai dalība tajās.

6. pants

Rādītāji par tīrvērtes dalībnieku un klientu, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, minimālajiem riska darījumiem ar
  CCP

1.   Rādītāji 1. līdz 5. panta nolūkā ir šādi:

| a) | maksimālā atvērtā ieguldījumu pozīcija vērtspapīru darījumos, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, vai biržā tirgotos atvasinātos instrumentos, kas denominēti Savienības valūtās, kam CCP veic tīrvērti viena gada laikā pirms novērtējuma veikšanas vai kam paredzēts veikt tīrvērti viena gada laikā pēc novērtējuma veikšanas, ir vairāk nekā 1 000 miljardi EUR; |
| --- | --- |

a)

maksimālā atvērtā ieguldījumu pozīcija vērtspapīru darījumos, tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos, vai biržā tirgotos atvasinātos instrumentos, kas denominēti Savienības valūtās, kam CCP veic tīrvērti viena gada laikā pirms novērtējuma veikšanas vai kam paredzēts veikt tīrvērti viena gada laikā pēc novērtējuma veikšanas, ir vairāk nekā 1 000 miljardi EUR;

| b) | maksimālā to ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu nenomaksātā nosacītā summa, kas denominēti Savienības valūtās un kuriem CCP veic tīrvērti viena gada laikā pirms novērtējuma veikšanas vai plāno veikt tīrvērti viena gada laikā pēc novērtējuma veikšanas, ir vairāk nekā 1 000 miljardi EUR; |
| --- | --- |

b)

maksimālā to ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu nenomaksātā nosacītā summa, kas denominēti Savienības valūtās un kuriem CCP veic tīrvērti viena gada laikā pirms novērtējuma veikšanas vai plāno veikt tīrvērti viena gada laikā pēc novērtējuma veikšanas, ir vairāk nekā 1 000 miljardi EUR;

| c) | vidējā apkopotā maržas prasība un iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem attiecībā uz kontiem, kurus CCP tur tīrvērtes dalībnieki, kas ir vienības, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienības, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, un ko CCP aprēķina uz neto pamata tīrvērtes dalībnieka konta līmenī divu gadu laikā pirms novērtējuma veikšanas, ir vairāk nekā 25 miljardi EUR; |
| --- | --- |

c)

vidējā apkopotā maržas prasība un iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem attiecībā uz kontiem, kurus CCP tur tīrvērtes dalībnieki, kas ir vienības, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienības, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība Savienībā, un ko CCP aprēķina uz neto pamata tīrvērtes dalībnieka konta līmenī divu gadu laikā pirms novērtējuma veikšanas, ir vairāk nekā 25 miljardi EUR;

| d) | aplēstās lielākās maksājumu saistības, ko uzņēmušās vienības, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienības, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība Savienībā, un kas aprēķinātas viena gada laikā pirms novērtējuma, kas izrietētu no vismaz divu lielāko tīrvērtes dalībnieku un saistīto uzņēmumu saistību neizpildes ārkārtējos, bet iespējamos tirgus apstākļos, ir vairāk nekā 3 miljardi EUR. |
| --- | --- |

d)

aplēstās lielākās maksājumu saistības, ko uzņēmušās vienības, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai vienības, kas ir daļa no grupas, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība Savienībā, un kas aprēķinātas viena gada laikā pirms novērtējuma, kas izrietētu no vismaz divu lielāko tīrvērtes dalībnieku un saistīto uzņēmumu saistību neizpildes ārkārtējos, bet iespējamos tirgus apstākļos, ir vairāk nekā 3 miljardi EUR.

Šā punkta d) apakšpunkta nolūkā maksājumu saistībās summē saistības visās Savienības valūtās, kas vajadzības gadījumā konvertētas EUR.

2.   EVTI, pamatojoties uz 1. līdz 5. pantā noteiktajiem kritērijiem, var noteikt to, ka trešās valsts CCP ir 2. līmeņa CCP tikai tādā gadījumā, ja ir izpildīts vismaz viens no 1. punktā minētajiem rādītājiem.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2099 (2019. gada 23. oktobris), ar kuru attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 322, 12.12.2019., 1. lpp.).

2

CCP

CCP

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

4

---

| 21.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/13

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/1304

(2020. gada 14. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz obligātajiem elementiem, kuri EVTI jāvērtē, novērtējot trešo valstu CCP pieprasījumus apstiprināt salīdzināmu atbilstību, un attiecībā uz minētā novērtējuma veikšanas kārtību un nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 25.a panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25.a pantu trešās valsts centrālais darījumu partneris (CCP), kas ir sistēmiski nozīmīgs vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei (2. līmeņa CCP), var pieprasīt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) novērtēt, vai ir uzskatāms, ka šā 2. līmeņa CCP atbilstība piemērojamajam trešās valsts regulējumam nozīmē arī atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā noteiktajām prasībām (salīdzināma atbilstība), un attiecīgi pieņemt lēmumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25.a pantu trešās valsts centrālais darījumu partneris (CCP), kas ir sistēmiski nozīmīgs vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei (2. līmeņa CCP), var pieprasīt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) novērtēt, vai ir uzskatāms, ka šā 2. līmeņa CCP atbilstība piemērojamajam trešās valsts regulējumam nozīmē arī atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā noteiktajām prasībām (salīdzināma atbilstība), un attiecīgi pieņemt lēmumu.

| (2) | Salīdzināmā atbilstība uztur Savienības finanšu stabilitāti un nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp 2. līmeņa CCP un atļauju Savienībā saņēmušiem CCP, vienlaikus samazinot administratīvo un regulatīvo slogu minētajiem 2. līmeņa CCP. Tāpēc, novērtējot salīdzināmo atbilstību, būtu jāpārbauda, vai 2. līmeņa CCP atbilstība trešās valsts regulējumam faktiski nozīmē arī atbilstību kādai vai visām prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā. Tādēļ šajā regulā būtu jānorāda elementi, kuri EVTI jāvērtē, novērtējot 2. līmeņa CCP pieprasījumus apstiprināt salīdzināmu atbilstību. Veicot minēto novērtējumu, EVTI būtu jāņem vērā arī attiecīgā CCP atbilstība jebkādām deleģēto vai īstenošanas aktu prasībām, kurās sīkāk konkretizēti novērtējamie elementi, tostarp tām, kuras ir saistītas ar maržu prasībām, likviditātes riska kontroli un nodrošinājuma prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Salīdzināmā atbilstība uztur Savienības finanšu stabilitāti un nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp 2. līmeņa CCP un atļauju Savienībā saņēmušiem CCP, vienlaikus samazinot administratīvo un regulatīvo slogu minētajiem 2. līmeņa CCP. Tāpēc, novērtējot salīdzināmo atbilstību, būtu jāpārbauda, vai 2. līmeņa CCP atbilstība trešās valsts regulējumam faktiski nozīmē arī atbilstību kādai vai visām prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā. Tādēļ šajā regulā būtu jānorāda elementi, kuri EVTI jāvērtē, novērtējot 2. līmeņa CCP pieprasījumus apstiprināt salīdzināmu atbilstību. Veicot minēto novērtējumu, EVTI būtu jāņem vērā arī attiecīgā CCP atbilstība jebkādām deleģēto vai īstenošanas aktu prasībām, kurās sīkāk konkretizēti novērtējamie elementi, tostarp tām, kuras ir saistītas ar maržu prasībām, likviditātes riska kontroli un nodrošinājuma prasībām.

| (3) | Novērtējot, vai atbilstība piemērojamajam trešās valsts regulējumam nozīmē arī atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā noteiktajām prasībām, EVTI varētu ņemt vērā arī ieteikumus, ko izstrādājusi Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija. |
| --- | --- |

(3)

Novērtējot, vai atbilstība piemērojamajam trešās valsts regulējumam nozīmē arī atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā noteiktajām prasībām, EVTI varētu ņemt vērā arī ieteikumus, ko izstrādājusi Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija.

| (4) | EVTI būtu jāveic detalizēts novērtējums, lai noteiktu, vai apstiprināt 2. līmeņa CCP salīdzināmu atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļai. Iespējamais atteikums apstiprināt salīdzināmu atbilstību attiecībā uz minēto IV sadaļu varētu ietekmēt līdzvērtības novērtējumu, ko Komisija veic saskaņā ar minētās regulas 25. panta 6. punktu. Tāpēc EVTI būtu jāinformē Komisija, ja tā plāno neapstiprināt salīdzināmu atbilstību attiecībā uz minēto sadaļu. |
| --- | --- |

(4)

EVTI būtu jāveic detalizēts novērtējums, lai noteiktu, vai apstiprināt 2. līmeņa CCP salīdzināmu atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļai. Iespējamais atteikums apstiprināt salīdzināmu atbilstību attiecībā uz minēto IV sadaļu varētu ietekmēt līdzvērtības novērtējumu, ko Komisija veic saskaņā ar minētās regulas 25. panta 6. punktu. Tāpēc EVTI būtu jāinformē Komisija, ja tā plāno neapstiprināt salīdzināmu atbilstību attiecībā uz minēto sadaļu.

| (5) | Ja 2. līmeņa CCP ir izveidots sadarbspējas mehānisms ar CCP, kas saņēmis atļauju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, šis mehānisms rada tiešu saikni un tādējādi arī tiešu kanālu, pa kuru kaitīga ietekme var izplatīties uz CCP Savienībā. Attiecībā uz šādiem mehānismiem EVTI būtu jāveic detalizēts novērtējums, lai noteiktu, vai apstiprināt salīdzināmu atbilstību minētās regulas V sadaļai. Sadarbspējas mehānisms starp 2. līmeņa CCP un citu trešās valsts CCP neveido tiešu saikni ar CCP Savienībā, bet noteiktos apstākļos tas varētu darboties kā netiešs kaitīgas ietekmes izplatīšanās kanāls. Attiecībā uz šādiem mehānismiem EVTI būtu jāveic detalizēts novērtējums tikai tad, ja to attaisno attiecīgā mehānisma ietekme uz Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(5)

Ja 2. līmeņa CCP ir izveidots sadarbspējas mehānisms ar CCP, kas saņēmis atļauju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, šis mehānisms rada tiešu saikni un tādējādi arī tiešu kanālu, pa kuru kaitīga ietekme var izplatīties uz CCP Savienībā. Attiecībā uz šādiem mehānismiem EVTI būtu jāveic detalizēts novērtējums, lai noteiktu, vai apstiprināt salīdzināmu atbilstību minētās regulas V sadaļai. Sadarbspējas mehānisms starp 2. līmeņa CCP un citu trešās valsts CCP neveido tiešu saikni ar CCP Savienībā, bet noteiktos apstākļos tas varētu darboties kā netiešs kaitīgas ietekmes izplatīšanās kanāls. Attiecībā uz šādiem mehānismiem EVTI būtu jāveic detalizēts novērtējums tikai tad, ja to attaisno attiecīgā mehānisma ietekme uz Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti.

| (6) | Tā kā viens no salīdzināmās atbilstības mērķiem ir samazināt 2. līmeņa CCP administratīvo un regulatīvo slogu, salīdzināmu atbilstību nebūtu jāatsakās apstiprināt tikai tāpēc, ka 2. līmeņa CCP saskaņā ar piemērojamo trešās valsts regulējumu piemēro atbrīvojumus, kas ir salīdzināmi ar tiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 648/2012 1. panta 4. un 5. punktā. Novērtējot salīdzināmo atbilstību, būtu jāņem vērā arī tas, cik lielā mērā tās neapstiprināšana var izraisīt to, ka 2. līmeņa CCP nav iespējams vienlaikus izpildīt gan Savienības, gan trešās valsts prasības. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā viens no salīdzināmās atbilstības mērķiem ir samazināt 2. līmeņa CCP administratīvo un regulatīvo slogu, salīdzināmu atbilstību nebūtu jāatsakās apstiprināt tikai tāpēc, ka 2. līmeņa CCP saskaņā ar piemērojamo trešās valsts regulējumu piemēro atbrīvojumus, kas ir salīdzināmi ar tiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 648/2012 1. panta 4. un 5. punktā. Novērtējot salīdzināmo atbilstību, būtu jāņem vērā arī tas, cik lielā mērā tās neapstiprināšana var izraisīt to, ka 2. līmeņa CCP nav iespējams vienlaikus izpildīt gan Savienības, gan trešās valsts prasības.

| (7) | EVTI lēmumam par to, vai apstiprināt salīdzināmu atbilstību, būtu jābalstās uz novērtējumu, kas veikts minētā lēmuma pieņemšanas laikā. Lai EVTI varētu atkārtoti izvērtēt savu lēmumu ikreiz, kad notiek būtiskas izmaiņas situācijā, tostarp izmaiņas CCP iekšējos noteikumos un procedūrās, 2. līmeņa CCP būtu jāinformē EVTI par šādām izmaiņām. |
| --- | --- |

(7)

EVTI lēmumam par to, vai apstiprināt salīdzināmu atbilstību, būtu jābalstās uz novērtējumu, kas veikts minētā lēmuma pieņemšanas laikā. Lai EVTI varētu atkārtoti izvērtēt savu lēmumu ikreiz, kad notiek būtiskas izmaiņas situācijā, tostarp izmaiņas CCP iekšējos noteikumos un procedūrās, 2. līmeņa CCP būtu jāinformē EVTI par šādām izmaiņām.

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2099 (2), ar kuru Regulā (ES) Nr. 648/2012 iekļāva 25.a pantu, sāka piemērot 2020. gada 1. janvārī. Lai nodrošinātu minētā panta pilnīgu darbību, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2099 (2), ar kuru Regulā (ES) Nr. 648/2012 iekļāva 25.a pantu, sāka piemērot 2020. gada 1. janvārī. Lai nodrošinātu minētā panta pilnīgu darbību, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Procedūra salīdzināmas atbilstības apstiprināšanas pieprasījuma iesniegšanai

1.   Regulas (ES) Nr. 648/2012 25.a panta 1. punktā minēto pamatoto pieprasījumu iesniedz vai nu termiņā, ko EVTI noteikusi paziņojumā, ar kuru trešās valsts CCP tiek informēts, ka tas netiek uzskatīts par 1. līmeņa CCP, vai jebkurā brīdī pēc tam, kad EVTI ir atzinusi trešās valsts CCP par 2. līmeņa CCP saskaņā ar 25. panta 2.b punktu.

2. līmeņa CCP informē savu kompetento iestādi par pirmajā daļā minētā pieprasījuma iesniegšanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā pamatotajā pieprasījumā norāda:

| a) | prasības, attiecībā uz kurām 2. līmeņa CCP pieprasa apstiprināt salīdzināmu atbilstību; |
| --- | --- |

a)

prasības, attiecībā uz kurām 2. līmeņa CCP pieprasa apstiprināt salīdzināmu atbilstību;

| b) | iemeslus, kāpēc 2. līmeņa CCP atbilstība piemērojamajam trešās valsts regulējumam nozīmē arī atbilstību attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā; |
| --- | --- |

b)

iemeslus, kāpēc 2. līmeņa CCP atbilstība piemērojamajam trešās valsts regulējumam nozīmē arī atbilstību attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā;

| c) | veidu, kādā 2. līmeņa CCP atbilst nosacījumiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā minētā īstenošanas akta piemērošanai. |
| --- | --- |

c)

veidu, kādā 2. līmeņa CCP atbilst nosacījumiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā minētā īstenošanas akta piemērošanai.

Šā punkta b) apakšpunkta vajadzībām 2. līmeņa CCP attiecīgā gadījumā sniedz 5. pantā minētos pierādījumus.

3.   Pēc EVTI pieprasījuma 2. līmeņa CCP šā panta 1. punktā minētajā pamatotajā pieprasījumā iekļauj:

| a) | tā kompetentās iestādes paziņojumu, kurā apstiprināts, ka 2. līmeņa CCP ir laba reputācija un stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

tā kompetentās iestādes paziņojumu, kurā apstiprināts, ka 2. līmeņa CCP ir laba reputācija un stāvoklis;

| b) | vajadzības gadījumā – attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un V sadaļā noteiktajām prasībām – attiecīgā piemērojamā trešās valsts regulējuma tulkojumu valodā, ko parasti izmanto finanšu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā – attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un V sadaļā noteiktajām prasībām – attiecīgā piemērojamā trešās valsts regulējuma tulkojumu valodā, ko parasti izmanto finanšu pakalpojumu jomā.

4.   EVTI 30 darbdienu laikā no saskaņā ar 1. punktu iesniegta pamatota pieprasījuma saņemšanas novērtē, vai šis pamatotais pieprasījums ir pilnīgs. Ja pieprasījums ir nepilnīgs, EVTI nosaka termiņu, kurā 2. līmeņa CCP ir jāsniedz papildu informācija.

5.   EVTI 90 darbdienu laikā pēc tam, kad saņemts pilnīgs pamatotais pieprasījums, kas iesniegts saskaņā ar šā panta 4. punktu, pieņem lēmumu par to, vai apstiprināt salīdzināmu atbilstību attiecībā uz pamatotajā pieprasījumā iekļautajām prasībām.

EVTI var atlikt lēmuma pieņemšanu, ja pamatotais pieprasījums vai 4. punktā minētā papildu informācija nav iesniegti laikus un ja minētā pieprasījuma novērtējums tādējādi varētu aizkavēt EVTI lēmuma pieņemšanu par trešās valsts CCP atzīšanu vai tā atzīšanas pārskatīšanu.

6.   2. līmeņa CCP, attiecībā uz kuru EVTI nav apstiprinājusi salīdzināmu atbilstību par vienu vai vairākām prasībām, nevar attiecībā uz šīm prasībām iesniegt jaunu 1. punktā minēto pamatoto pieprasījumu, ja vien nav notikušas būtiskas izmaiņas piemērojamajā trešās valsts regulējumā vai veidā, kādā minētais CCP nodrošina atbilstību minētajam regulējumam.

2. pants

Salīdzināma atbilstība attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantu

1.   EVTI apstiprina salīdzināmu atbilstību attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. panta 1. punktu, ja 2. līmeņa CCP pastāvīgais un pieejamais sākotnējais kapitāls, ieskaitot nesadalīto peļņu un rezerves, atbilst vismaz 7,5 miljoniem EUR.

2.   EVTI apstiprina salīdzināmu atbilstību attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. panta 2. punktu, ja 2. līmeņa CCP kapitāls, ieskaitot nesadalīto peļņu un rezerves, vienmēr ir lielāks par vai vienāds ar summu, ko veido:

| a) | CCP kapitāla prasības tā darbību izbeigšanai vai pārstrukturēšanai; |
| --- | --- |

a)

CCP kapitāla prasības tā darbību izbeigšanai vai pārstrukturēšanai;

| b) | CCP kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo un juridisko risku; |
| --- | --- |

b)

CCP kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo un juridisko risku;

| c) | CCP kapitāla prasības attiecībā uz kredītrisku, darījuma partnera risku un tirgus risku, ko jau nesedz Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. līdz 44. pantā minētie speciālie finanšu resursi vai salīdzināmi speciālie finanšu resursi, kas tiek prasīti saskaņā ar CCP piederības valsts jurisdikcijas tiesisko kārtību; |
| --- | --- |

c)

CCP kapitāla prasības attiecībā uz kredītrisku, darījuma partnera risku un tirgus risku, ko jau nesedz Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. līdz 44. pantā minētie speciālie finanšu resursi vai salīdzināmi speciālie finanšu resursi, kas tiek prasīti saskaņā ar CCP piederības valsts jurisdikcijas tiesisko kārtību;

| d) | CCP kapitāla prasības attiecībā uz darījumdarbības risku. |
| --- | --- |

d)

CCP kapitāla prasības attiecībā uz darījumdarbības risku.

Pirmās daļas vajadzībām EVTI aprēķina kapitāla prasības saskaņā ar konkrētajām kapitāla prasībām, kas noteiktas piemērojamā trešās valsts regulējumā, vai, ja minētajā regulējumā nav paredzēta neviena no minētajām kapitāla prasībām, – saskaņā ar attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 152/2013 (3) 2. līdz 5. pantā.

3. pants

Salīdzināma atbilstība attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļu

1.   EVTI apstiprina salīdzināmu atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā noteiktajām prasībām, ja:

| a) | 2. līmeņa CCP atbilst prasībām, kas minētas regulas 25. panta 6. punktā minētajā īstenošanas aktā, ja tāds ir; |
| --- | --- |

a)

2. līmeņa CCP atbilst prasībām, kas minētas regulas 25. panta 6. punktā minētajā īstenošanas aktā, ja tāds ir;

| b) | 2. līmeņa CCP atbilst visiem attiecīgajiem elementiem, kas noteikti šīs regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

b)

2. līmeņa CCP atbilst visiem attiecīgajiem elementiem, kas noteikti šīs regulas I pielikumā.

2.   Pirms EVTI pieņem lēmumu neapstiprināt salīdzināmu atbilstību, tā:

| a) | apspriežoties ar CCP kompetento iestādi, pārliecinās par savas izpratnes pareizību attiecībā uz piemērojamo trešās valsts regulējumu un veidu, kādā 2. līmeņa CCP atbilst tā prasībām; |
| --- | --- |

a)

apspriežoties ar CCP kompetento iestādi, pārliecinās par savas izpratnes pareizību attiecībā uz piemērojamo trešās valsts regulējumu un veidu, kādā 2. līmeņa CCP atbilst tā prasībām;

| b) | informē par to Komisiju. |
| --- | --- |

b)

informē par to Komisiju.

4. pants

Salīdzināma atbilstība attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 V sadaļu

1.   Ja 2. līmeņa CCP ir izveidots sadarbspējas mehānisms ar CCP, kas saņēmis atļauju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. pantu, EVTI apstiprina salīdzināmu atbilstību attiecībā uz minētās regulas V sadaļā noteiktajām prasībām, ja 2. līmeņa CCP atbilst visiem attiecīgajiem elementiem, kas noteikti šīs regulas II pielikumā.

2.   Ja 2. līmeņa CCP ir izveidots sadarbspējas mehānisms ar trešās valsts CCP, EVTI apstiprina salīdzināmu atbilstību attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 V sadaļā noteiktajām prasībām, ja vien minētā mehānisma ietekme uz Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti neattaisno novērtējuma veikšanu par to, vai apstiprināt salīdzināmu atbilstību saskaņā ar 1. punktu.

5. pants

Atbrīvojumi un nesaderīgas prasības

1.   EVTI neatsakās apstiprināt salīdzināmu atbilstību attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā un IV un V sadaļā noteiktajām prasībām tikai tāpēc, ka 2. līmeņa CCP saskaņā ar piemērojamo trešās valsts regulējumu piemēro atbrīvojumu, kas ir salīdzināms ar jebkuru no minētās regulas 1. panta 4. un 5. punktā noteiktajiem atbrīvojumiem. 2. līmeņa CCP sniedz pierādījumus tam, ka Savienības un trešās valsts atbrīvojums ir salīdzināmi.

2.   Ja atbilstība konkrētai prasībai, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantā vai IV vai V sadaļā, nozīmē piemērojamā trešās valsts regulējuma pārkāpumu, EVTI apstiprina salīdzināmu atbilstību attiecībā uz minēto prasību tikai tad, ja 2. līmeņa CCP sniedz pierādījumus, ka:

| a) | attiecīgo prasību nav iespējams izpildīt, nepārkāpjot kādu piemērojamā trešās valsts regulējuma obligāto normu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo prasību nav iespējams izpildīt, nepārkāpjot kādu piemērojamā trešās valsts regulējuma obligāto normu;

| b) | piemērojamais trešās valsts regulējums faktiski sasniedz tos pašus mērķus kā Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pants un IV un V sadaļa; |
| --- | --- |

b)

piemērojamais trešās valsts regulējums faktiski sasniedz tos pašus mērķus kā Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pants un IV un V sadaļa;

| c) | tā atbilst piemērojamā trešās valsts regulējuma prasībām. |
| --- | --- |

c)

tā atbilst piemērojamā trešās valsts regulējuma prasībām.

6. pants

Izmaiņas piemērojamajā trešo valstu regulējumā

2. līmeņa CCP, kam ir apstiprināta salīdzināma atbilstība, paziņo EVTI par visām izmaiņām attiecīgajā piemērojamajā trešās valsts regulējumā un tā iekšējos noteikumos un procedūrās. EVTI par šiem paziņojumiem informē Komisiju.

CCP

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2099 (2019. gada 23. oktobris), ar kuru attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 322, 12.12.2019., 1. lpp.).

2

CCP

CCP

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 152/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par kapitāla prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 37. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

REGULAS 3. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE ELEMENTI

| Savienības tiesību aktu noteikumi | Regulas 3. panta 1. punktā minētie elementi |
| --- | --- |
| 1. nodaļa. Organizatoriskās prasības |
| Vispārīgi noteikumi

  Regulas (ES) Nr. 648/2012 26. panta 1. punkts | Trešās valsts CCP ir ieviesti:






  a) | stingri pārvaldības noteikumi, kas ietver skaidru organizatorisko struktūru, kurā ir precīzi definēts, pārredzams un konsekvents atbildības sadalījums; |

Savienības tiesību aktu noteikumi

Regulas 3. panta 1. punktā minētie elementi

1. nodaļa. Organizatoriskās prasības

Vispārīgi noteikumi

Regulas (ES) Nr. 648/2012 26. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP ir ieviesti:

a)

stingri pārvaldības noteikumi, kas ietver skaidru organizatorisko struktūru, kurā ir precīzi definēts, pārredzams un konsekvents atbildības sadalījums;

| b) | efektīvas procedūras esošo vai varbūtējo risku identificēšanai, pārvaldībai, uzraudzībai un ziņošanai; |
| --- | --- |

b)

efektīvas procedūras esošo vai varbūtējo risku identificēšanai, pārvaldībai, uzraudzībai un ziņošanai;

| c) | atbilstīgi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras. |
| --- | --- |

c)

atbilstīgi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 26. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP pieņem politiku un procedūras, kas ir pietiekami efektīvas, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajam trešās valsts regulējumam, ieskaitot tā vadītāju un darbinieku atbilstību minētajam regulējumam.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 26. panta 3. un 4. punkts.

Trešās valsts CCP:

| a) | uztur un izmanto organizatorisko struktūru, kas nodrošina tā pakalpojumu un darbību veikšanas nepārtrauktību un pareizu funkcionēšanu; |
| --- | --- |

a)

uztur un izmanto organizatorisko struktūru, kas nodrošina tā pakalpojumu un darbību veikšanas nepārtrauktību un pareizu funkcionēšanu;

| b) | izmanto piemērotas un samērīgas sistēmas, resursus un procedūras; |
| --- | --- |

b)

izmanto piemērotas un samērīgas sistēmas, resursus un procedūras;

| c) | skaidri nošķir riska pārvaldības un citu CCP darbību ziņošanas kārtību. |
| --- | --- |

c)

skaidri nošķir riska pārvaldības un citu CCP darbību ziņošanas kārtību.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 26. panta 5. punkts

Trešās valsts CCP īsteno un uztur atlīdzības politiku, kas sekmē stabilu un efektīvu riska pārvaldību un nerada stimulus vājināt riska standartus.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 26. panta 6., 7. un 8. punkts

Trešās valsts CCP:

| a) | uztur informācijas tehnoloģijas sistēmas, kas ir piemērotas tam, lai tiktu galā ar dažādiem sarežģītiem un daudzveidīgiem pakalpojumiem un darbībām, lai nodrošinātu augstus drošības standartus un uzturētās informācijas neskartību un slepenumu; |
| --- | --- |

a)

uztur informācijas tehnoloģijas sistēmas, kas ir piemērotas tam, lai tiktu galā ar dažādiem sarežģītiem un daudzveidīgiem pakalpojumiem un darbībām, lai nodrošinātu augstus drošības standartus un uzturētās informācijas neskartību un slepenumu;

| b) | publisko savu pārvaldības kārtību un CCP vadības noteikumus, kā arī pieņemšanas kritērijus tīrvērtes dalībai; |
| --- | --- |

b)

publisko savu pārvaldības kārtību un CCP vadības noteikumus, kā arī pieņemšanas kritērijus tīrvērtes dalībai;

| c) | piemēro biežas un neatkarīgas revīzijas, minēto revīziju rezultātus paziņojot valdei un darot zināmus kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

c)

piemēro biežas un neatkarīgas revīzijas, minēto revīziju rezultātus paziņojot valdei un darot zināmus kompetentajai iestādei.

Augstākā vadība un valde

Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP augstākajai vadībai ir pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze, lai nodrošinātu stabilu un pārdomātu CCP pārvaldību.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. panta 2. un 3. punkts

Trešās valsts CCP ir valde, kurā ir pietiekams skaits neatkarīgu locekļu, kuriem ir skaidri noteiktas lomas un pienākumi, pienācīga tīrvērtes dalībnieku un klientu pārstāvība un mehānismi jebkādu iespējamu interešu konfliktu novēršanai CCP, lai nodrošinātu stabilu un piesardzīgu CCP pārvaldību.

Riska komiteja

Regulas (ES) Nr. 648/2012 28. pants

Trešās valsts CCP:

| a) | uztur struktūru, kas neatkarīgi no CCP vadības tiešas ietekmes konsultē valdi par norisēm, kas ietekmē CCP riska pārvaldību, nodrošinot tā tīrvērtes dalībnieku, neatkarīgu valdes locekļu un tā klientu pārstāvju pārstāvību; |
| --- | --- |

a)

uztur struktūru, kas neatkarīgi no CCP vadības tiešas ietekmes konsultē valdi par norisēm, kas ietekmē CCP riska pārvaldību, nodrošinot tā tīrvērtes dalībnieku, neatkarīgu valdes locekļu un tā klientu pārstāvju pārstāvību;

| b) | ir ieviesti mehānismi, lai nekavējoties informētu attiecīgo trešās valsts kompetento iestādi par jebkuru lēmumu, kurā valde nolemj neievērot minētās struktūras ieteikumu. |
| --- | --- |

b)

ir ieviesti mehānismi, lai nekavējoties informētu attiecīgo trešās valsts kompetento iestādi par jebkuru lēmumu, kurā valde nolemj neievērot minētās struktūras ieteikumu.

Dokumentācija

Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP vismaz desmit gadus glabā visu dokumentāciju par pakalpojumiem un darbību, lai tās kompetentajai iestādei būtu iespējams pārraudzīt tās atbilstību attiecīgajam trešās valsts regulējumam.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP vismaz desmit gadus pēc līguma izbeigšanas glabā visu informāciju par visiem līgumiem, ko tas apstrādājis, tādā veidā, ka šī informācija ļauj konstatēt darījumu sākotnējos noteikumus, pirms minētais CCP bija veicis tīrvērti.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP pēc pieprasījuma dara pieejamu jebkurai attiecīgajai trešās valsts iestādei ierakstus par sniegtajiem pakalpojumiem un darbību, informāciju par visiem līgumiem, ko tas ir apstrādājis, un visu informāciju par pozīcijām līgumos, kuriem veikta tīrvērte, neatkarīgi no vietas, kur darījumi tika izpildīti.

Akcionāri un dalībnieki ar būtisku līdzdalību

Regulas (ES) Nr. 648/2012 30. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP informē savu kompetento iestādi par to akcionāru vai dalībnieku identitāti, kuriem ir būtiska līdzdalība, un par šīs līdzdalības apjomu.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 30. panta 2. un 4. punkts

Akcionāri vai dalībnieki, kuriem ir būtiska līdzdalība trešās valsts CCP:

| a) | ir piemēroti, ņemot vērā vajadzību nodrošināt stabilu un pārdomātu attiecīgā CCP pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

ir piemēroti, ņemot vērā vajadzību nodrošināt stabilu un pārdomātu attiecīgā CCP pārvaldību;

| b) | neīsteno tādu ietekmi, kas varētu kaitēt stabilai un pārdomātai CCP pārvaldībai. |
| --- | --- |

b)

neīsteno tādu ietekmi, kas varētu kaitēt stabilai un pārdomātai CCP pārvaldībai.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 30. panta 3. punkts

Cieša saistība starp trešās valsts CCP un citām fiziskām vai juridiskām personām neliedz trešās valsts kompetentajai iestādei efektīvi īstenot uzraudzības funkcijas.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 30. panta 5. punkts

Trešās valsts administratīvie un normatīvie akti, kas attiecas uz vienu vai vairākām fiziskām vai juridiskām personām, ar kurām CCP ir cieša saistība, vai grūtības šo aktu izpildē netraucē efektīvi īstenot kompetentās iestādes uzraudzības funkcijas.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 31. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP paziņo savai kompetentajai iestādei par visām izmaiņām savā pārvaldībā, un trešās valsts regulējums nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, ja trešās valsts CCP valdes locekļa rīcība varētu kaitēt CCP stabilai un pārdomātai pārvaldībai.

Interešu konflikts

Regulas (ES) Nr. 648/2012 33. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP uztur un īsteno efektīvus mehānismus, lai noteiktu, pārvaldītu un novērstu potenciālus interešu konfliktus starp sevi, tostarp tā vadītājiem, darbiniekiem vai jebkuru personu, kurai ir tieša vai netieša kontrole pār tiem vai cieša saikne ar tiem, un tā tīrvērtes dalībniekiem vai to klientiem, kas ir zināmi CCP.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 33. panta 2. punkts

Ja trešās valsts CCP noteikumi par interešu konflikta pārvaldību nav pietiekami, lai ticami nodrošinātu, ka tiek novērsts risks nodarīt kaitējumu tīrvērtes dalībnieka vai klienta interesēm, tas nepārprotami atklāj interešu konfliktu vispārējo raksturu vai avotus tīrvērtes dalībniekam pirms jaunu darījumu pieņemšanas no šā tīrvērtes dalībnieka.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 33. panta 3. punkts

Ja trešās valsts CCP ir mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, minētais CCP konfliktu pārvaldības noteikumos ņem vērā visus apstākļus, kas CCP ir zināmi vai būtu jāzina, kuri var izraisīt interešu konfliktu saistībā ar tādu citu uzņēmumu struktūras un darbību dēļ, kuros tas ir mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 33. panta 5. punkts

Trešās valsts CCP dara visu praktiski iespējamo, lai novērstu tā sistēmās glabātās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu, un novērš minētās informācijas izmantošanu citā uzņēmējdarbībā.

Uzņēmējdarbības nepārtrauktība

Regulas (ES) Nr. 648/2012 34. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP īsteno un uztur piemērotu uzņēmējdarbības nepārtrauktības politiku un negadījuma seku novēršanas plānu ar mērķi nodrošināt tā funkciju saglabāšanu, darbību laicīgu atjaunošanu un CCP pienākumu izpildi, tostarp visu darījumu atjaunošanu kopš pārtraukšanas brīža, lai CCP varētu turpināt droši darboties un pabeigt norēķinus paredzētajā dienā.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 34. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP īsteno un uztur piemērotu procedūru, kas laikus nodrošina pienācīgus norēķinus vai klienta un tīrvērtes dalībnieku aktīvu un pozīciju pārvedumu veikšanu, ja atļauja ir anulēta.

Ārpakalpojumi

Regulas (ES) Nr. 648/2012 35. pants

Nododot ārpakalpojumu sniedzējiem operacionālās funkcijas, pakalpojumus vai darbības, trešās valsts CCP vienmēr nodrošina, ka:

| a) | ārpakalpojumu rezultātā nerodas atbildības deleģējums; |
| --- | --- |

a)

ārpakalpojumu rezultātā nerodas atbildības deleģējums;

| b) | nemainās minētā CCP attiecības ar tā tīrvērtes dalībniekiem vai – attiecīgā gadījumā – to klientiem un pienākumi pret tiem; |
| --- | --- |

b)

nemainās minētā CCP attiecības ar tā tīrvērtes dalībniekiem vai – attiecīgā gadījumā – to klientiem un pienākumi pret tiem;

| c) | ārpakalpojumi nav šķērslis uzraudzības un pārraudzības funkciju īstenošanai; |
| --- | --- |

c)

ārpakalpojumi nav šķērslis uzraudzības un pārraudzības funkciju īstenošanai;

| d) | ārpakalpojumu rezultātā CCP nezaudē tā risku pārvaldībai nepieciešamās sistēmas un kontroles līdzekļus; |
| --- | --- |

d)

ārpakalpojumu rezultātā CCP nezaudē tā risku pārvaldībai nepieciešamās sistēmas un kontroles līdzekļus;

| e) | pakalpojumu sniedzējs ievieš uzņēmējdarbības nepārtrauktības prasības, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras CCP jāpilda; |
| --- | --- |

e)

pakalpojumu sniedzējs ievieš uzņēmējdarbības nepārtrauktības prasības, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras CCP jāpilda;

| f) | CCP saglabā speciālās zināšanas un resursus, kas vajadzīgi, lai novērtētu pakalpojumu sniedzēja sniegto pakalpojumu kvalitāti un organizatorisko un kapitāla pietiekamību un lai efektīvi pārraudzītu ārpakalpojumu sniedzējiem nodotās funkcijas un pārvaldītu ar ārpakalpojumiem saistītos riskus, un tas pastāvīgi uzrauga minētās funkcijas un pārvalda minētos riskus; |
| --- | --- |

f)

CCP saglabā speciālās zināšanas un resursus, kas vajadzīgi, lai novērtētu pakalpojumu sniedzēja sniegto pakalpojumu kvalitāti un organizatorisko un kapitāla pietiekamību un lai efektīvi pārraudzītu ārpakalpojumu sniedzējiem nodotās funkcijas un pārvaldītu ar ārpakalpojumiem saistītos riskus, un tas pastāvīgi uzrauga minētās funkcijas un pārvalda minētos riskus;

| g) | CCP ir tieša piekļuve attiecīgajai informācijai par ārpakalpojumu sniedzējiem nodotajām funkcijām; |
| --- | --- |

g)

CCP ir tieša piekļuve attiecīgajai informācijai par ārpakalpojumu sniedzējiem nodotajām funkcijām;

| h) | pakalpojumu sniedzējs aizsargā konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz CCP un tā tīrvērtes dalībniekiem un klientiem. |
| --- | --- |

h)

pakalpojumu sniedzējs aizsargā konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz CCP un tā tīrvērtes dalībniekiem un klientiem.

2. nodaļa. Uzņēmējdarbības ētikas normas

Vispārīgi noteikumi

Regulas (ES) Nr. 648/2012 36. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP, sniedzot pakalpojumus saviem tīrvērtes dalībniekiem un – attiecīgā gadījumā – to klientiem, rīkojas taisnīgi un profesionāli, maksimāli ievērojot šo tīrvērtes dalībnieku un to klientu intereses, un īsteno pārdomātu riska pārvaldību.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 36. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP ir viegli pieejami, pārredzami un taisnīgi noteikumi par sūdzību ātru izskatīšanu.

Prasības dalībai

Regulas (ES) Nr. 648/2012 37. panta 1. un 2. punkts

Trešās valsts CCP nosaka pieņemamo tīrvērtes dalībnieku kategorijas un nediskriminējošus, pārredzamus un objektīvus pieņemšanas kritērijus, lai nodrošinātu taisnīgu un atklātu piekļuvi CCP un to, ka tīrvērtes dalībniekiem ir pietiekami finanšu resursi un operacionālās jaudas, ļaujot CCP kontrolēt risku, kam tas ir pakļauts, un pastāvīgi uzrauga šo kritēriju izpildi.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 37. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP noteikumi par tīrvērtes dalībniekiem ļauj tam iegūt vajadzīgo pamatinformāciju, lai noteiktu, uzraudzītu un pārvaldītu būtisku riska koncentrāciju saistībā ar pakalpojumu sniegšanu klientiem.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 37. panta 4. un 5. punkts

Trešās valsts CCP ir objektīvas un pārredzamas procedūras, lai tie tīrvērtes dalībnieki, kuri vairs neatbilst pieņemšanas kritērijiem, varētu tikt atstādināti un lai tie varētu izstāties pareizā veidā, un tās var liegt piekļuvi tīrvērtes dalībniekiem, kuri atbilst pieņemšanas kritērijiem, tikai tad, ja tas ir pietiekami rakstiski pamatots, balstoties uz visaptverošu riska analīzi.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 37. panta 6. punkts

Īpaši papildu pienākumi tīrvērtes dalībniekiem, piemēram, piedalīšanas tīrvērtes dalībnieka, kurš nepilda saistības, pozīcijas izsolēs, ir samērīga ar tīrvērtes dalībnieka radīto risku un neierobežo dalību atsevišķu kategoriju tīrvērtes dalībniekiem.

Pārredzamība

Regulas (ES) Nr. 648/2012 38. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP publiski atklāj cenas un maksas par katru sniegto pakalpojumu atsevišķi, tostarp atlaides un rabatus, kā arī nosacījumus šo atlaižu saņemšanai un ļauj tīrvērtes dalībniekiem un – attiecīgā gadījumā – to klientiem atsevišķi piekļūt konkrētiem sniegtajiem pakalpojumiem.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 38. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP izpauž tīrvērtes dalībniekiem un klientiem riskus, kas saistīti ar sniedzamajiem pakalpojumiem.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 38. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP atklāj saviem tīrvērtes dalībniekiem cenu informāciju, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas noslēguma riska pozīcijas saviem tīrvērtes dalībniekiem, un publisko informāciju par to darījumu kopējiem apjomiem, kuriem CCP veicis tīrvērti attiecībā uz katru instrumentu klasi.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 38. panta 4. punkts

Trešās valsts CCP publisko darbības un tehniskās prasības attiecībā uz saziņas protokoliem, norādot saturu un ziņojumu formātu, ko tas izmanto saziņai ar trešām personām, tostarp darbības un tehniskās prasības, kas saistītas ar tirdzniecības vietu piekļuvi CCP.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 38. panta 6. un 7. punkts

Trešās valsts CCP nodrošina saviem tīrvērtes dalībniekiem informāciju par sākotnējās drošības rezerves modeļiem, ko tas izmanto, paskaidrojot, kā šie modeļi darbojas, un aprakstot šo modeļu galvenos pieņēmumus un ierobežojumus.

Nodalīšana un pārnesamība

Regulas (ES) Nr. 648/2012 39. pants

Trešās valsts CCP uztur atsevišķu uzskaiti un kontus katram tīrvērtes dalībniekam, nošķir tīrvērtes dalībnieka aktīvus un pozīcijas no tīrvērtes dalībnieka klientu aktīviem un pozīcijām un nodrošina pietiekamu katra tīrvērtes dalībnieka un katra klienta aktīvu un pozīciju pietiekamu aizsardzību, kā arī pozīciju un aktīvu nošķiršanu un pārnesamības iespēju izvēli katram klientam, tostarp atsevišķu klientu nošķiršanu.

3. nodaļa. Uzraudzības prasības

Riska pozīciju pārvaldība

Regulas (ES) Nr. 648/2012 40. pants

Trešās valsts CCP uztur piemērotu politiku un mehānismus, lai pēc iespējas reāllaikā pārvaldītu vienas dienas riska darījumus pēkšņu tirgus apstākļu un pozīciju izmaiņu gadījumā.

Maržu prasības

Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP nosaka, pieprasa un iekasē maržas, lai ierobežotu savus kredītriska darījumus no saviem tīrvērtes dalībniekiem un attiecīgā gadījumā no CCP, ar kuriem tam ir sadarbspējas mehānismi, un minētais CCP regulāri uzrauga un vajadzības gadījumā pārskata savu maržu līmeni, lai atspoguļotu pašreizējos tirgus apstākļus, ņemot vērā šādas pārskatīšanas iespējamo prociklisko ietekmi. Šādas rezerves ir pietiekamas:

| a) | lai segtu potenciālos riska darījumus, kas var notikt līdz attiecīgo pozīciju likvidācijai, |
| --- | --- |

a)

lai segtu potenciālos riska darījumus, kas var notikt līdz attiecīgo pozīciju likvidācijai,

| b) | lai segtu zaudējumus, kas rodas no vismaz 99 % riska darījumu attiecīgā laikposmā. |
| --- | --- |

b)

lai segtu zaudējumus, kas rodas no vismaz 99 % riska darījumu attiecīgā laikposmā.

Minētās maržas nodrošina, ka CCP vismaz reizi dienā pilnībā nodrošina savus riska darījumus ar visiem tā tīrvērtes dalībniekiem un attiecīgā gadījumā ar tiem CCP, ar kuriem tam ir izveidoti sadarbspējas mehānismi.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP piemēro modeļus un parametrus, nosakot tā maržas prasības, kas ietver to produktu riska rādītājus, kuriem veikta tīrvērte, un ņem vērā intervālu starp maržas iekasēšanu, tirgus likviditāti un iespējamām izmaiņām darījuma veikšanas laikā.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP pieprasa un iekasē maržas dienas laikā, vismaz tad, kad ir pārkāpti iepriekš noteiktie sliekšņi.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. panta 4. punkts

Trešās valsts CCP aprēķina, pieprasa un iekasē maržas, kas ir pietiekamas, lai segtu risku, kas izriet no pozīcijām, kuras reģistrētas katrā kontā attiecībā uz konkrētiem finanšu instrumentiem vai finanšu instrumentu portfeli, ja izmantotā metodoloģija ir piesardzīga un stabila.

Fonds saistību neizpildes gadījumiem un citi finanšu resursi

Regulas (ES) Nr. 648/2012 42. panta 1. un 4. punkts

Trešās valsts CCP:

| a) | uztur vienu vai vairākus priekšfinansētus fondus saistību neizpildes gadījumiem, lai segtu zaudējumus, kas pārsniedz zaudējumus, kurus jāsedz ar maržām, kas izriet no viena vai vairāku tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes, tostarp maksātnespējas procedūras sākšanas; |
| --- | --- |

a)

uztur vienu vai vairākus priekšfinansētus fondus saistību neizpildes gadījumiem, lai segtu zaudējumus, kas pārsniedz zaudējumus, kurus jāsedz ar maržām, kas izriet no viena vai vairāku tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes, tostarp maksātnespējas procedūras sākšanas;

| b) | nosaka minimālo summu, kas jebkādos apstākļos ir jānodrošina fondam saistību neizpildes gadījumiem. |
| --- | --- |

b)

nosaka minimālo summu, kas jebkādos apstākļos ir jānodrošina fondam saistību neizpildes gadījumiem.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 42. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP nosaka minimālās iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem un kritērijus, lai aprēķinātu katra tīrvērtes dalībnieka iemaksas apjomu. Šīs iemaksas ir proporcionālas katra tīrvērtes dalībnieka riska darījumiem.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 42. panta 3. punkts un 43. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP izstrādā ārkārtēju, bet iespējamu tirgus apstākļu scenārijus, tostarp vissvārstīgākos periodus, ko piedzīvojuši tirgi, kuros minētais CCP sniedz savus pakalpojumus, un virkni iespējamu nākotnes scenāriju, ņemot vērā finanšu resursu pēkšņu pārdošanu un strauju tirgus likviditātes samazināšanos, un minētā CCP fonds saistību neizpildes gadījumiem vienmēr ļauj CCP ārkārtējos, taču iespējamos tirgus apstākļos izturēt vismaz to divu tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildi, ar ko tam ir lielākie riska darījumi.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 43. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP fonds saistību neizpildes gadījumiem uztur pietiekamu pieejamo priekšfinansēto finanšu resursu apjomu, lai segtu iespējamos zaudējumus, kas pārsniedz to apjomu, ko sedz, izmantojot maržas. Minētie pieejamie priekšfinansēti finanšu resursi ietver CCP īpašus resursus, ir brīvi pieejami CCP, un tos neizmanto kapitāla prasību izpildei.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 43. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieku riska darījumi ar minēto CCP ir ierobežoti.

Likviditātes riska kontrole

Regulas (ES) Nr. 648/2012 44. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP:

| a) | vienmēr ir piekļuve atbilstošai likviditātei, lai segtu tās likviditātes vajadzības katru dienu un ņemot vērā likviditātes risku, ko rada vismaz to divu tīrvērtes dalībnieku saistību neizpilde, ar kuriem tam ir lielākie riska darījumi; |
| --- | --- |

a)

vienmēr ir piekļuve atbilstošai likviditātei, lai segtu tās likviditātes vajadzības katru dienu un ņemot vērā likviditātes risku, ko rada vismaz to divu tīrvērtes dalībnieku saistību neizpilde, ar kuriem tam ir lielākie riska darījumi;

| b) | iegūst nepieciešamās kredītlīnijas vai līdzīgas iespējas, lai apmierinātu savas likviditātes vajadzības gadījumā, ja tā rīcībā esošie finanšu resursi nav uzreiz pieejami; |
| --- | --- |

b)

iegūst nepieciešamās kredītlīnijas vai līdzīgas iespējas, lai apmierinātu savas likviditātes vajadzības gadījumā, ja tā rīcībā esošie finanšu resursi nav uzreiz pieejami;

| c) | nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieks un šā tīrvērtes dalībnieka mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums kopā sniedz ne vairāk kā 25 % no kredītlīnijām, kas nepieciešamas minētajam CCP. |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieks un šā tīrvērtes dalībnieka mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums kopā sniedz ne vairāk kā 25 % no kredītlīnijām, kas nepieciešamas minētajam CCP.

Secība saistību neizpildes gadījumā

Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. panta 1. un 2. punkts

Trešās valsts CCP izmanto saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka maržas pirms citiem finanšu resursiem, lai segtu zaudējumus, un pēc tam, ja saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka maržas nav pietiekamas, lai segtu CCP zaudējumus, tas zaudējumu segšanai izmanto saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. panta 3. un 4. punkts

Trešās valsts CCP:

| a) | izmanto saistības pildījušo tīrvērtes dalībnieku iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, kā arī jebkādus citus finanšu resursus, kas ir daļa no tās secības saistību neizpildes gadījumā, tikai pēc tam, kad izmantotas visas saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka iemaksas un tā īpašie pašu resursi; |
| --- | --- |

a)

izmanto saistības pildījušo tīrvērtes dalībnieku iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, kā arī jebkādus citus finanšu resursus, kas ir daļa no tās secības saistību neizpildes gadījumā, tikai pēc tam, kad izmantotas visas saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka iemaksas un tā īpašie pašu resursi;

| b) | neizmanto saistības izpildījušu tīrvērtes dalībnieku maržas, lai segtu zaudējumus, kas radušies cita tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes dēļ. |
| --- | --- |

b)

neizmanto saistības izpildījušu tīrvērtes dalībnieku maržas, lai segtu zaudējumus, kas radušies cita tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes dēļ.

Nodrošinājuma prasības

Regulas (ES) Nr. 648/2012 46. pants

Trešās valsts CCP pieņem tikai augsti likvīdu nodrošinājumu ar minimālu kredītrisku un tirgus risku, lai segtu savus sākotnējos un pašreizējos riska darījumus ar tīrvērtes dalībniekiem, un piemēro atbilstīgus diskontus aktīvu vērtībām, kas atspoguļo to vērtības samazināšanās potenciālu intervālā starp pēdējo pārvērtēšanu un laiku, līdz kuram tos var pamatoti uzskatīt par likvidētiem, ņemot vērā likviditātes risku pēc tirgus dalībnieka saistību neizpildes un konkrētu aktīvu koncentrācijas risku, kā rezultātā var noteikt pieņemamu nodrošinājumu un attiecīgos diskontus.

Ieguldījumu politika

Regulas (ES) Nr. 648/2012 47. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP iegulda savus finanšu resursus tikai skaidrā naudā vai augsti likvīdos finanšu instrumentos ar minimālu tirgus risku un kredītrisku, un tā ieguldījumi ir ātri likvidējami ar minimālu iespējamo negatīvo ietekmi uz cenu.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 47. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP finanšu instrumentus, kas izvietoti kā maržas vai kā iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, deponē vērtspapīru norēķinu sistēmu operatoriem, kas nodrošina pilnīgu šo finanšu instrumentu aizsardzību, vai pie citām atļauju saņēmušām finanšu iestādēm, kas izmanto alternatīvus īpaši drošus pasākumus.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 47. panta 4. punkts

Trešās valsts CCP veic skaidras naudas noguldījumus, izmantojot augstas drošības pakāpes mehānismus ar atļauju saņēmušām finanšu iestādēm vai kā alternatīvu izmantojot centrālo banku pastāvīgo noguldījumu mehānismus vai citus līdzvērtīgus paņēmienus, ko piedāvā centrālās bankas.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 47. panta 5. punkts

Ja trešās valsts CCP nogulda aktīvus, izmantojot trešo personu, tas:

| a) | nodrošina to, lai tīrvērtes dalībnieku aktīvi būtu nosakāmi atsevišķi no minētā CCP piederošiem aktīviem un no trešās personas aktīviem, izmantojot kontus ar citu nosaukumu trešās personas grāmatvedības dokumentos vai citus līdzvērtīgus pasākumus, kas nodrošina tādu pašu aizsardzības pakāpi; |
| --- | --- |

a)

nodrošina to, lai tīrvērtes dalībnieku aktīvi būtu nosakāmi atsevišķi no minētā CCP piederošiem aktīviem un no trešās personas aktīviem, izmantojot kontus ar citu nosaukumu trešās personas grāmatvedības dokumentos vai citus līdzvērtīgus pasākumus, kas nodrošina tādu pašu aizsardzības pakāpi;

| b) | vajadzības gadījumā CCP nodrošina tūlītēju piekļuvi finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā CCP nodrošina tūlītēju piekļuvi finanšu instrumentiem.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 47. panta 6. punkts

Trešās valsts CCP neiegulda savu kapitālu vai summas, ko rada maržas, iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, likviditāte vai citi finanšu resursi, savos vai sava mātesuzņēmuma vai meitasuzņēmuma vērtspapīros.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 47. panta 7. punkts

Pieņemot lēmumus par ieguldījumiem, trešās valsts CCP ņem vērā tā kopējos kredītriska darījumus ar atsevišķiem debitoriem un nodrošina, ka tā kopējais risks attiecībā uz katru atsevišķu debitoru saglabājas pieņemamas koncentrācijas robežās.

Procedūras saistību neizpildes gadījumā

Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP ir ieviestas procedūras, kas jāievēro, ja tīrvērtes dalībnieks nepilda CCP dalības prasības vai ja CCP vai trešā persona ir paziņojusi, ka minētais tīrvērtes dalībnieks nepilda saistības.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP nekavējoties atbilstoši rīkojas, lai ierobežotu zaudējumus un novērstu likviditātes problēmas, kas izriet no saistību neizpildes, kā arī nodrošina, ka kāda tīrvērtes dalībnieka pozīciju slēgšana netraucē tā darbību un nerada saistības pildījušajiem tīrvērtes dalībniekiem tādus zaudējumus, ko tie nevar paredzēt vai kontrolēt.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 3. punkts

Trešās valsts regulējums nodrošina, ka trešās valsts CCP nekavējoties informē savu kompetento iestādi, pirms tiek izziņota vai uzsākta saistību neizpildes procedūra.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 4. punkts

Trešās valsts CCP pārliecinās, ka tās procedūras saistību neizpildes gadījumā ir obligāti izpildāmas.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 5., 6. un 7. punkts

Trešās valsts CCP:

| a) | rīkojas saskaņā ar trešā valstī piemērojamiem noteikumiem par nodrošinājuma un klientu kontu pozīciju aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

rīkojas saskaņā ar trešā valstī piemērojamiem noteikumiem par nodrošinājuma un klientu kontu pozīciju aizsardzību;

| b) | īsteno procedūras, kas atvieglo klientu pozīciju un nodrošinājuma pārvešanu saskaņā ar trešā valstī piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

īsteno procedūras, kas atvieglo klientu pozīciju un nodrošinājuma pārvešanu saskaņā ar trešā valstī piemērojamiem noteikumiem.

Pārskats par modeļiem, stresa testiem un atpakaļejošām pārbaudēm

Regulas (ES) Nr. 648/2012 49. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP:

| a) | regulāri pārskata modeļus un parametrus, kas pieņemti, lai noteiktu tā prasības attiecībā uz maržām, ieguldījumiem fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājuma prasībām un citiem riska kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

a)

regulāri pārskata modeļus un parametrus, kas pieņemti, lai noteiktu tā prasības attiecībā uz maržām, ieguldījumiem fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājuma prasībām un citiem riska kontroles mehānismiem;

| b) | minētajiem modeļiem veic stingrus un biežus stresa testus, lai novērtētu to izturību ārkārtējos, taču iespējamos tirgus apstākļos; |
| --- | --- |

b)

minētajiem modeļiem veic stingrus un biežus stresa testus, lai novērtētu to izturību ārkārtējos, taču iespējamos tirgus apstākļos;

| c) | veic atpakaļejošas pārbaudes, lai novērtētu pieņemtās metodoloģijas ticamību; |
| --- | --- |

c)

veic atpakaļejošas pārbaudes, lai novērtētu pieņemtās metodoloģijas ticamību;

| d) | saņem vai nu neatkarīgu apstiprinājumu, vai kompetentās iestādes apstiprinājumu attiecībā uz šiem modeļiem un visām to būtiskām izmaiņām. |
| --- | --- |

d)

saņem vai nu neatkarīgu apstiprinājumu, vai kompetentās iestādes apstiprinājumu attiecībā uz šiem modeļiem un visām to būtiskām izmaiņām.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 49. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP regulāri pārbauda saistību neizpildes gadījumā piemērojamo procedūru galvenos aspektus un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi tīrvērtes dalībnieki tos saprot un var veikt atbilstošus pasākumus, lai attiecīgi rīkotos saistību neizpildes gadījumā.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 49. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP publisko pamatinformāciju par savu riska pārvaldības modeli un pieņēmumiem, kas pieņemti, lai veiktu stresa testus attiecībā uz modeļiem un parametriem, kas pieņemti, lai noteiktu savas prasības attiecībā uz maržām, iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājuma prasības vai citus riska kontroles mehānismus.

Norēķini

Regulas (ES) Nr. 648/2012 50. panta 1. punkts

Trešās valsts CCP, ja tas ir praktiski izdarāms un ir pieejams, izmanto centrālās bankas naudu, lai norēķinātos par saviem darījumiem, vai, ja centrālās bankas nauda netiek izmantota, veic pasākumus, lai stingri ierobežotu skaidras naudas norēķinu riskus.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 50. panta 2. punkts

Trešās valsts CCP skaidri norāda savas saistības attiecībā uz finanšu instrumentu piegādēm, tostarp norādot, vai tam ir pienākums nosūtīt vai saņemt finanšu instrumentu piegādes vai arī tas atlīdzina dalībniekiem piegādes procesā radušos zaudējumus.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 50. panta 3. punkts

Ja trešās valsts CCP ir pienākums nosūtīt vai saņemt finanšu instrumentu piegādes, minētais CCP novērš pamatrisku, pēc iespējas izmantojot principu “piegāde pret samaksu”.

4. nodaļa. Aprēķini un ziņošana Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (1) vajadzībām

Aprēķini un pārskatu sniegšana

Regulas (ES) Nr. 648/2012 50.a līdz 50.d pants

Trešās valsts CCP piemēro pārskatu sniegšanas prasības par kapitāla prasību aprēķiniem saskaņā ar attiecīgo trešās valsts regulējumu, ko piemēro noteikumiem par grāmatvedības un kapitāla prasībām.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

REGULAS 4. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE ELEMENTI

| Savienības tiesību aktu noteikumi | Regulas 4. panta 1. punktā minētie elementi |
| --- | --- |
| Sadarbspējas mehānismi

  Regulas (ES) Nr. 648/2012 51. panta 2. punkts | Ja ir izveidots sadarbspējas mehānisms, lai sniegtu pakalpojumus konkrētai tirdzniecības vietai, trešās valsts CCP ir nediskriminējoša piekļuve gan datiem, kas tam nepieciešami tā funkciju veikšanai konkrētajā tirdzniecības vietā, gan attiecīgajai norēķinu sistēmai; |
| Regulas (ES) Nr. 648/2012 51. panta 3. punkts | Trešās valsts CCP tieši vai netieši noraida vai ierobežo sadarbspējas mehānisma izveidi vai piekļuvi datiem vai norēķinu sistēmai, tikai tālab, lai novērstu risku, ko rada mehānisms vai piekļuve. |
| Riska pārvaldība

  Regulas (ES) Nr. 648/2012 52. panta 1. un 2. punkts | Tie CCP, kuri ir izveidojuši sadarbspējas mehānismu:






  a) | ievieš atbilstīgu politiku, procedūras un sistēmas tāda riska efektīvai identificēšanai, uzraudzībai un pārvaldībai, kas izriet no sadarbspējas mehānisma, lai tie varētu laikus izpildīt savas saistības; |

Savienības tiesību aktu noteikumi

Regulas 4. panta 1. punktā minētie elementi

Sadarbspējas mehānismi

Regulas (ES) Nr. 648/2012 51. panta 2. punkts

Ja ir izveidots sadarbspējas mehānisms, lai sniegtu pakalpojumus konkrētai tirdzniecības vietai, trešās valsts CCP ir nediskriminējoša piekļuve gan datiem, kas tam nepieciešami tā funkciju veikšanai konkrētajā tirdzniecības vietā, gan attiecīgajai norēķinu sistēmai;

Regulas (ES) Nr. 648/2012 51. panta 3. punkts

Trešās valsts CCP tieši vai netieši noraida vai ierobežo sadarbspējas mehānisma izveidi vai piekļuvi datiem vai norēķinu sistēmai, tikai tālab, lai novērstu risku, ko rada mehānisms vai piekļuve.

Riska pārvaldība

Regulas (ES) Nr. 648/2012 52. panta 1. un 2. punkts

Tie CCP, kuri ir izveidojuši sadarbspējas mehānismu:

a)

ievieš atbilstīgu politiku, procedūras un sistēmas tāda riska efektīvai identificēšanai, uzraudzībai un pārvaldībai, kas izriet no sadarbspējas mehānisma, lai tie varētu laikus izpildīt savas saistības;

| b) | vienojas par to atbilstīgajām tiesībām un pienākumiem, tostarp par piemērojamiem tiesību aktiem, kas reglamentē viņu attiecības; |
| --- | --- |

b)

vienojas par to atbilstīgajām tiesībām un pienākumiem, tostarp par piemērojamiem tiesību aktiem, kas reglamentē viņu attiecības;

| c) | identificē, pārrauga un efektīvi pārvalda kredītrisku un likviditātes risku tā, lai viena CCP tīrvērtes dalībnieka saistību neizpilde neietekmētu otru CCP, ar ko izveidots sadarbspējas mehānisms; |
| --- | --- |

c)

identificē, pārrauga un efektīvi pārvalda kredītrisku un likviditātes risku tā, lai viena CCP tīrvērtes dalībnieka saistību neizpilde neietekmētu otru CCP, ar ko izveidots sadarbspējas mehānisms;

| d) | identificē, pārrauga un rod risinājumu iespējamām savstarpējām atkarībām un korelācijām, kas rodas, izveidojot sadarbspējas mehānismu, un kas varētu ietekmēt kredītrisku un likviditātes risku saistībā ar tīrvērtes dalībnieka koncentrācijām un apvienotajiem finanšu resursiem; |
| --- | --- |

d)

identificē, pārrauga un rod risinājumu iespējamām savstarpējām atkarībām un korelācijām, kas rodas, izveidojot sadarbspējas mehānismu, un kas varētu ietekmēt kredītrisku un likviditātes risku saistībā ar tīrvērtes dalībnieka koncentrācijām un apvienotajiem finanšu resursiem;

| e) | ja riska pārvaldības modeļi, ko izmanto sadarbspējīgi CCP, lai segtu savus riska darījumus ar to tīrvērtes dalībniekiem vai to savstarpējos riska darījumus, ir atšķirīgi, minētie CCP nosaka šīs atšķirības, novērtē riskus, kas var rasties, un veic pasākumus, tostarp nodrošinot papildu finanšu resursus, kas ierobežo to ietekmi uz sadarbspējas mehānismu, kā arī to iespējamās savstarpējās negatīvās ietekmes risku, kā arī nodrošina, ka šīs atšķirības neietekmē katra CCP spēju pārvaldīt tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes sekas. |
| --- | --- |

e)

ja riska pārvaldības modeļi, ko izmanto sadarbspējīgi CCP, lai segtu savus riska darījumus ar to tīrvērtes dalībniekiem vai to savstarpējos riska darījumus, ir atšķirīgi, minētie CCP nosaka šīs atšķirības, novērtē riskus, kas var rasties, un veic pasākumus, tostarp nodrošinot papildu finanšu resursus, kas ierobežo to ietekmi uz sadarbspējas mehānismu, kā arī to iespējamās savstarpējās negatīvās ietekmes risku, kā arī nodrošina, ka šīs atšķirības neietekmē katra CCP spēju pārvaldīt tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes sekas.

Maržu noteikšana CCP vidū

Regulas (ES) Nr. 648/2012 53. pants

Trešās valsts CCP nodala kontos aktīvus un pozīcijas, kas tiek turētas uz to CCP rēķina, ar kuriem tam ir izveidoti sadarbspējas mehānismi.

Trešās valsts CCP minētajam CCP nodrošina tikai sākotnējās maržas saskaņā ar līgumu par finanšu nodrošinājumu galvojuma veidā, saskaņā ar kuru saņēmējam CCP nav tiesību izmantot otra CCP nodrošinātās maržas.

Nodrošinājums, kas saņemts finanšu instrumentu veidā, ir aizsargāts vienā no šādiem veidiem:

| i) | tas ir noguldīts pie vērtspapīru norēķinu sistēmu operatoriem, kas nodrošina šo finanšu instrumentu pilnīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

i)

tas ir noguldīts pie vērtspapīru norēķinu sistēmu operatoriem, kas nodrošina šo finanšu instrumentu pilnīgu aizsardzību;

| ii) | tiek izmantoti citi augstas drošības pakāpes mehānismi ar atļauju saņēmušām finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

ii)

tiek izmantoti citi augstas drošības pakāpes mehānismi ar atļauju saņēmušām finanšu iestādēm.

Aktīvi ir pieejami saņēmējam CCP vienīgi tā CCP saistību neizpildes gadījumā, kurš sniedzis nodrošinājumu saistībā ar sadarbspējas mehānismu.

Ja saistības nav izpildījis CCP, kas saņēmis nodrošinājumu saistībā ar sadarbspējas mehānismu, sniegto nodrošinājumu bez kavēšanās atmaksā CCP, kas sniedzis nodrošinājumu.

---

LĒMUMI

| 21.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/27

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1305

(2020. gada 18. septembris),

ar ko atļauj Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties dažu tādu starptautisku nolīgumu saistības, kuri piemērojami pārejas periodā, Savienības kopējās zivsaimniecības jomā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (1), un jo īpaši tā 3. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) 129. panta 1. punkts nosaka, ka Apvienotajai Karalistei pārejas periodā ir saistoši pienākumi, ko rada starptautiskie nolīgumi, kurus noslēgusi Savienība, dalībvalstis, kas rīkojas tās vārdā, vai Savienība un tās dalībvalstis, rīkodamās kopīgi. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) 129. panta 1. punkts nosaka, ka Apvienotajai Karalistei pārejas periodā ir saistoši pienākumi, ko rada starptautiskie nolīgumi, kurus noslēgusi Savienība, dalībvalstis, kas rīkojas tās vārdā, vai Savienība un tās dalībvalstis, rīkodamās kopīgi.

| (2) | Izstāšanās līguma 129. panta 3. punkts paredz, ka saskaņā ar lojālas sadarbības principu Apvienotajai Karalistei pārejas periodā jāatturas no jebkuras rīcības vai iniciatīvas, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, jo īpaši saistībā ar starptautiskajām organizācijām, aģentūrām, konferencēm vai forumiem, kuros Apvienotā Karaliste ir dalībniece pati par sevi. |
| --- | --- |

(2)

Izstāšanās līguma 129. panta 3. punkts paredz, ka saskaņā ar lojālas sadarbības principu Apvienotajai Karalistei pārejas periodā jāatturas no jebkuras rīcības vai iniciatīvas, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, jo īpaši saistībā ar starptautiskajām organizācijām, aģentūrām, konferencēm vai forumiem, kuros Apvienotā Karaliste ir dalībniece pati par sevi.

| (3) | Saskaņā ar Izstāšanās līguma 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste pārejas periodā drīkst risināt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kurus tā noslēdz savā vārdā Savienības ekskluzīvās kompetences jomās, un parakstīt un ratificēt tos, ar noteikumu, ka minētie nolīgumi nestājas spēkā vai tos nepiemēro pārejas perioda laikā, izņemot, ja Savienība to ir atļāvusi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste pārejas periodā drīkst risināt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kurus tā noslēdz savā vārdā Savienības ekskluzīvās kompetences jomās, un parakstīt un ratificēt tos, ar noteikumu, ka minētie nolīgumi nestājas spēkā vai tos nepiemēro pārejas perioda laikā, izņemot, ja Savienība to ir atļāvusi.

| (4) | Lēmumā (ES) 2020/135 ir izklāstīti šādu atļauju došanas nosacījumi un procedūra. |
| --- | --- |

(4)

Lēmumā (ES) 2020/135 ir izklāstīti šādu atļauju došanas nosacījumi un procedūra.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punktu Padome var atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties tāda starptautiska nolīguma saistības, kura spēkā stāšanās vai piemērošana paredzēta pārejas periodā, jomā, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punktu Padome var atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties tāda starptautiska nolīguma saistības, kura spēkā stāšanās vai piemērošana paredzēta pārejas periodā, jomā, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

| (6) | Apvienotā Karaliste 2020. gada 3. aprīlī paziņoja Komisijai par savu nodomu savā vārdā paust piekrišanu uzņemties tādu piecu starptautisku nolīgumu saistības, ar kuriem izveido piecas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kurus paredzēts piemērot pārejas periodā un kuri noslēgti zivsaimniecības jomā, kas ir Savienības ekskluzīvā ārējā kompetencē. Minētie nolīgumi ir: Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (3), ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC); Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecības jomā Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā (4), ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NAFO); Starptautiskā konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (5), ar kuru izveidota Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT); Nolīgums par Indijas okeāna tunzivju zvejas komisijas (IOTC) izveidi (6); un Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija (7), ar kuru izveidota Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

Apvienotā Karaliste 2020. gada 3. aprīlī paziņoja Komisijai par savu nodomu savā vārdā paust piekrišanu uzņemties tādu piecu starptautisku nolīgumu saistības, ar kuriem izveido piecas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kurus paredzēts piemērot pārejas periodā un kuri noslēgti zivsaimniecības jomā, kas ir Savienības ekskluzīvā ārējā kompetencē. Minētie nolīgumi ir: Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (3), ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC); Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecības jomā Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā (4), ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NAFO); Starptautiskā konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (5), ar kuru izveidota Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT); Nolīgums par Indijas okeāna tunzivju zvejas komisijas (IOTC) izveidi (6); un Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija (7), ar kuru izveidota Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija (NASCO).

| (7) | Apvienotā Karaliste savu ieinteresētību pārejas periodā pievienoties minētajiem nolīgumiem pamato, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (8) (UNCLOS) 63. un 64. pantu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīguma par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (9) (UNFSA) 7. un 8. pantu, jo īpaši Savienības un Apvienotās Karalistes pienākumu ar attiecīgo reģionālo organizāciju starpniecību sadarboties kopīgo krājumu saglabāšanā un pārvaldībā. Apvienotā Karaliste uzskata, ka nedz tā, nedz Savienība nevar pilnvērtīgi pildīt minētos pienākumus, ja Apvienotā Karaliste pārejas periodā nevar neatkarīgi sadarboties ar Savienību un citām attiecīgajām valstīm jautājumos, kas Apvienoto Karalisti kā neatkarīgu piekrastes valsti un zvejas valsti skar pēc pārejas perioda beigām. Tāpēc Apvienotā Karaliste vēlas pārejas periodā piedalīties diskusijās par zvejniecības pārvaldības lēmumiem, kas stāsies spēkā pēc pārejas perioda beigām. |
| --- | --- |

(7)

Apvienotā Karaliste savu ieinteresētību pārejas periodā pievienoties minētajiem nolīgumiem pamato, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (8) (UNCLOS) 63. un 64. pantu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīguma par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (9) (UNFSA) 7. un 8. pantu, jo īpaši Savienības un Apvienotās Karalistes pienākumu ar attiecīgo reģionālo organizāciju starpniecību sadarboties kopīgo krājumu saglabāšanā un pārvaldībā. Apvienotā Karaliste uzskata, ka nedz tā, nedz Savienība nevar pilnvērtīgi pildīt minētos pienākumus, ja Apvienotā Karaliste pārejas periodā nevar neatkarīgi sadarboties ar Savienību un citām attiecīgajām valstīm jautājumos, kas Apvienoto Karalisti kā neatkarīgu piekrastes valsti un zvejas valsti skar pēc pārejas perioda beigām. Tāpēc Apvienotā Karaliste vēlas pārejas periodā piedalīties diskusijās par zvejniecības pārvaldības lēmumiem, kas stāsies spēkā pēc pārejas perioda beigām.

| (8) | Apvienotā Karaliste 2020. gada 3. aprīļa vēstulē ir apliecinājusi īpašu ieinteresētību tajā, ka attiecīgie starptautiskie nolīgumi tiek piemēroti jau pārejas periodā. Tādējādi Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotā Karaliste 2020. gada 3. aprīļa vēstulē ir apliecinājusi īpašu ieinteresētību tajā, ka attiecīgie starptautiskie nolīgumi tiek piemēroti jau pārejas periodā. Tādējādi Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījums ir izpildīts.

| (9) | Visi pieci minētie starptautiskie nolīgumi ir saderīgi ar Savienības tiesībām, kas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemērojamas saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. panta 1. punktu, un ar Izstāšanās līguma 129. panta 1. punktā minētajiem pienākumiem. Tādējādi Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(9)

Visi pieci minētie starptautiskie nolīgumi ir saderīgi ar Savienības tiesībām, kas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemērojamas saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. panta 1. punktu, un ar Izstāšanās līguma 129. panta 1. punktā minētajiem pienākumiem. Tādējādi Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījums ir izpildīts.

| (10) | Apvienotā Karaliste arī apstiprināja, ka tās pievienošanās minētajiem starptautiskajiem nolīgumiem, ar kuriem izveido RZPO, nekaitēs Savienības interesēm. Apvienotā Karaliste plāno piedalīties tikai tajās sanāksmēs, kurās tiek apspriesti jautājumi par lēmumiem, kuri stājas spēkā pēc pārejas perioda beigām. Jo īpaši Apvienotās Karalistes dalība savā vārdā minētajos RZPO pārejas periodā neapdraud kāda Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu kopējās zivsaimniecības politikas jomā un citādi nekaitē Savienības interesēm. Tiek uzskatīts, ka Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(10)

Apvienotā Karaliste arī apstiprināja, ka tās pievienošanās minētajiem starptautiskajiem nolīgumiem, ar kuriem izveido RZPO, nekaitēs Savienības interesēm. Apvienotā Karaliste plāno piedalīties tikai tajās sanāksmēs, kurās tiek apspriesti jautājumi par lēmumiem, kuri stājas spēkā pēc pārejas perioda beigām. Jo īpaši Apvienotās Karalistes dalība savā vārdā minētajos RZPO pārejas periodā neapdraud kāda Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu kopējās zivsaimniecības politikas jomā un citādi nekaitē Savienības interesēm. Tiek uzskatīts, ka Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījums ir izpildīts.

| (11) | Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 2. punktu šādas atļaujas došanai var izvirzīt nosacījumu. Atļauja būtu jādod ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste piedalās tikai to lēmumu apspriešanā, kas piemērojami vai stājas spēkā pēc pārejas perioda beigām. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 2. punktu šādas atļaujas došanai var izvirzīt nosacījumu. Atļauja būtu jādod ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste piedalās tikai to lēmumu apspriešanā, kas piemērojami vai stājas spēkā pēc pārejas perioda beigām.

| (12) | Apvienotajai Karalistei ir saistoši pienākumi, kas izriet no UNCLOS un UNFSA, un tāpēc tai ir ilgtspējīgi jāpārvalda un jāsaglabā jūras dzīvie resursi. Minētie mērķi atbilst Savienības mērķim nodrošināt ilgtspēju un tādu atbildīgu zvejniecību pastāvēšanu, kas nodrošina jūras bioloģisko resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(12)

Apvienotajai Karalistei ir saistoši pienākumi, kas izriet no UNCLOS un UNFSA, un tāpēc tai ir ilgtspējīgi jāpārvalda un jāsaglabā jūras dzīvie resursi. Minētie mērķi atbilst Savienības mērķim nodrošināt ilgtspēju un tādu atbildīgu zvejniecību pastāvēšanu, kas nodrošina jūras bioloģisko resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu.

| (13) | Tāpēc saskaņā ar Izstāšanās līguma 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste drīkst pārejas periodā savā vārdā parakstīt un ratificēt piecus starptautiskos nolīgumus, ar ko izveidotas piecas RZPO, kurām tā vēlas pievienoties. Tas Apvienotajai Karalistei atvieglotu un ļautu pēc pārejas perioda beigām un no brīža, kad Savienības tiesību akti tai vairs nav piemērojami, pilnvērtīgi pildīt pienākumus, kas izriet no UNCLOS, jo īpaši tās 63. un 64. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc saskaņā ar Izstāšanās līguma 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste drīkst pārejas periodā savā vārdā parakstīt un ratificēt piecus starptautiskos nolīgumus, ar ko izveidotas piecas RZPO, kurām tā vēlas pievienoties. Tas Apvienotajai Karalistei atvieglotu un ļautu pēc pārejas perioda beigām un no brīža, kad Savienības tiesību akti tai vairs nav piemērojami, pilnvērtīgi pildīt pienākumus, kas izriet no UNCLOS, jo īpaši tās 63. un 64. pantu.

| (14) | Tādēļ būtu jāatļauj Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties minēto, pārejas periodā piemērojamo starptautisko nolīgumu saistības. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ būtu jāatļauj Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties minēto, pārejas periodā piemērojamo starptautisko nolīgumu saistības.

| (15) | Lai nodrošinātu Savienības kopējās zivsaimniecības politikas pareizu darbību pārejas periodā, Apvienotajai Karalistei nebūtu jāpiedalās to lēmumu apspriešanā, kurus piemēro vai kuri stājas spēkā pārejas periodā. Turklāt, lai neskartu notiekošās sarunas par zivsaimniecību gaidāmā Savienības un Apvienotās Karalistes partnerattiecību nolīguma kontekstā, jo īpaši attiecībā uz zvejas iespējām, kur Savienības kvota patlaban ietver Apvienotās Karalistes daļu, Apvienotajai Karalistei pirms šādas kvotas apspriešanas būtu jāapspriežas ar Savienību, |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu Savienības kopējās zivsaimniecības politikas pareizu darbību pārejas periodā, Apvienotajai Karalistei nebūtu jāpiedalās to lēmumu apspriešanā, kurus piemēro vai kuri stājas spēkā pārejas periodā. Turklāt, lai neskartu notiekošās sarunas par zivsaimniecību gaidāmā Savienības un Apvienotās Karalistes partnerattiecību nolīguma kontekstā, jo īpaši attiecībā uz zvejas iespējām, kur Savienības kvota patlaban ietver Apvienotās Karalistes daļu, Apvienotajai Karalistei pirms šādas kvotas apspriešanas būtu jāapspriežas ar Savienību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Apvienotajai Karalistei atļauj savā vārdā paust piekrišanu uzņemties šādu starptautisko nolīgumu saistības, kurus plānots piemērot pārejas periodā:

| a) | Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā, ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC); |
| --- | --- |

a)

Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā, ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC);

| b) | Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecības jomā Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā, ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NAFO); |
| --- | --- |

b)

Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecības jomā Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā, ar kuru izveidota Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NAFO);

| c) | Starptautiskā konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu, ar kuru izveidota Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT); |
| --- | --- |

c)

Starptautiskā konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu, ar kuru izveidota Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT);

| d) | Nolīgums par Indijas okeāna tunzivju zvejas komisijas (IOTC) izveidi; |
| --- | --- |

d)

Nolīgums par Indijas okeāna tunzivju zvejas komisijas (IOTC) izveidi;

| e) | Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija, ar kuru izveidota Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija (NASCO). |
| --- | --- |

e)

Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija, ar kuru izveidota Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija (NASCO).

2.   Šā panta 1. punktā minētā atļauja attiecas tikai uz dalību tādu lēmumu apspriešanā, kurus piemēro vai kuri stājas spēkā pēc pārejas perioda beigām.

3.   Attiecībā uz nozvejas kvotu, kas ir kopīga ar Savienību, Apvienotā Karaliste par 1. un 2. punktā minēto atļauju iepriekš apspriežas ar Komisiju.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2020. gada 18. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 81/608/EEK (1981. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībās noslēgšanu (OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3179/78 (1978. gada 28. decembris) attiecībā uz Konvencijas par daudzpusējo sadarbību nākotnē ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā noslēgšanu, ko veic Eiropas Ekonomikas kopiena (OV L 378, 30.12.1978., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums 82/886/EEK (1982. gada 13. decembris) par Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas noslēgšanu (OV L 378, 31.12.1982., 24. lpp.).

7

(8)  
  OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.

8

(9)  
  OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.

9

---

| 21.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/30

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2020/1306

(2020. gada 16. septembris)

par konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām pagaidu izslēgšanu no kopējās riska darījumu vērtības mēra saistībā ar Covid-19 pandēmiju (ECB/2020/44)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 500.b pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Bāzeles III regulējumu ieviesa vienkāršu, pārskatāmu un uz risku nebalstītu sviras rādītāju, kas kalpotu kā papildu pasākums uz risku balstītām kapitāla prasībām. 2017. gada decembrī Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) publicētais sviras rādītāja standarts (turpmāk – “BBUK sviras rādītāja standarts”) paredz, ka ārkārtas makroekonomiskos apstākļos jurisdikcija pēc saviem ieskatiem var uz laiku atbrīvot centrālās bankas rezerves no sviras rādītāja riska darījuma pasākuma, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Bāzeles III regulējumu ieviesa vienkāršu, pārskatāmu un uz risku nebalstītu sviras rādītāju, kas kalpotu kā papildu pasākums uz risku balstītām kapitāla prasībām. 2017. gada decembrī Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) publicētais sviras rādītāja standarts (turpmāk – “BBUK sviras rādītāja standarts”) paredz, ka ārkārtas makroekonomiskos apstākļos jurisdikcija pēc saviem ieskatiem var uz laiku atbrīvot centrālās bankas rezerves no sviras rādītāja riska darījuma pasākuma, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu.

| (2) | BBUK sviras rādītāja standarts Eiropas Savienības tiesību aktos pirmoreiz tika īstenots ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. pants paredz, ka iestādes sniedz konkrētu informāciju par savu sviras rādītāju un tā komponentiem, savukārt minētās regulas 451. pants paredz, ka iestādes atklāj konkrētu informāciju attiecībā uz savu sviras rādītāju un pārmērīgas sviras riska pārvaldību. |
| --- | --- |

(2)

BBUK sviras rādītāja standarts Eiropas Savienības tiesību aktos pirmoreiz tika īstenots ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. pants paredz, ka iestādes sniedz konkrētu informāciju par savu sviras rādītāju un tā komponentiem, savukārt minētās regulas 451. pants paredz, ka iestādes atklāj konkrētu informāciju attiecībā uz savu sviras rādītāju un pārmērīgas sviras riska pārvaldību.

| (3) | Regula (ES) Nr. 575/2013 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/876 (3), lai cita starpā atspoguļotu BBUK sviras rādītāja standarta pārskatīšanu, ko veica nolūkā nodrošināt vienlīdzīgas konkurences apstākļus starptautiskā mērogā iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, bet darbojas ārpus Savienības, kā arī nodrošināt, ka sviras rādītājs arī turpmāk efektīvi papildina uz risku balstītās pašu kapitāla prasības. Ar Regulu (ES) 2019/876 ieviesa sviras rādītāja prasību, lai papildinātu esošo sistēmu sviras rādītāja informācijas sniegšanai un atklāšanai. Ar minēto regulu arī tika ieviesta iespēja ārkārtas apstākļos uz laiku izslēgt konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām no iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu. Šie grozījumi sviras rādītāja regulējumā, tostarp rīcības brīvība izslēgt konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām no kopējās riska darījumu vērtības mēra, stāsies spēkā 2021. gada 28. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) Nr. 575/2013 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/876 (3), lai cita starpā atspoguļotu BBUK sviras rādītāja standarta pārskatīšanu, ko veica nolūkā nodrošināt vienlīdzīgas konkurences apstākļus starptautiskā mērogā iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, bet darbojas ārpus Savienības, kā arī nodrošināt, ka sviras rādītājs arī turpmāk efektīvi papildina uz risku balstītās pašu kapitāla prasības. Ar Regulu (ES) 2019/876 ieviesa sviras rādītāja prasību, lai papildinātu esošo sistēmu sviras rādītāja informācijas sniegšanai un atklāšanai. Ar minēto regulu arī tika ieviesta iespēja ārkārtas apstākļos uz laiku izslēgt konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām no iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu. Šie grozījumi sviras rādītāja regulējumā, tostarp rīcības brīvība izslēgt konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām no kopējās riska darījumu vērtības mēra, stāsies spēkā 2021. gada 28. jūnijā.

| (4) | Regula (ES) Nr. 575/2013 tika papildus grozīta arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/873 (4), lai cita starpā nodrošinātu iespēju uz laiku izslēgt konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām no iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina līdz 2021. gada 28. jūnijam, proti, pirms sāk piemērot sviras rādītāja prasības grozījumus, kas ieviesti ar Regulu (ES) 2019/876. Konkrēti, ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b pantu iestādei tiek ļauts izslēgt konkrētus riska darījumus ar iestādes centrālo banku no kopējās riska darījumu vērtības mēra, ja iestādes kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar attiecīgo centrālo banku ir noteikusi un publiski paziņojusi, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kas ir pamats izslēgšanai, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu. Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b pants tiek piemērots no 2020. gada 27. jūnija. |
| --- | --- |

(4)

Regula (ES) Nr. 575/2013 tika papildus grozīta arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/873 (4), lai cita starpā nodrošinātu iespēju uz laiku izslēgt konkrētus riska darījumus ar centrālajām bankām no iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina līdz 2021. gada 28. jūnijam, proti, pirms sāk piemērot sviras rādītāja prasības grozījumus, kas ieviesti ar Regulu (ES) 2019/876. Konkrēti, ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b pantu iestādei tiek ļauts izslēgt konkrētus riska darījumus ar iestādes centrālo banku no kopējās riska darījumu vērtības mēra, ja iestādes kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar attiecīgo centrālo banku ir noteikusi un publiski paziņojusi, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kas ir pamats izslēgšanai, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu. Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b pants tiek piemērots no 2020. gada 27. jūnija.

| (5) | Lai gan finanšu tirgi kopš 2020. gada aprīļa ir stabilizējušies, obligāciju peļņas likmju kāpuma un kapitāla vērtspapīru cenu krituma dēļ finansēšanas nosacījumi euro zonā ir stingrāki nekā gada sākumā. Gan koronavīrusa izraisītās slimības (Covid-19) pandēmijas izraisītā situācija un no tās izrietošā un ilgstošā vajadzība pēc liela apjoma stimulējošās monetārās politikas pasākumiem, gan arī euro zonas tautsaimniecību trauslums un ievainojamība un monetārās politikas transmisija ar banku starpniecību pamato Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomes viedokli, ka Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b panta vajadzībām pastāv ārkārtas apstākļi, kas ir pamats konkrētu riska darījumu ar Eurosistēmas centrālajām bankām izslēgšanai no iestāžu kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina uz laiku līdz 2021. gada 27. jūnijam, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

(5)

Lai gan finanšu tirgi kopš 2020. gada aprīļa ir stabilizējušies, obligāciju peļņas likmju kāpuma un kapitāla vērtspapīru cenu krituma dēļ finansēšanas nosacījumi euro zonā ir stingrāki nekā gada sākumā. Gan koronavīrusa izraisītās slimības (Covid-19) pandēmijas izraisītā situācija un no tās izrietošā un ilgstošā vajadzība pēc liela apjoma stimulējošās monetārās politikas pasākumiem, gan arī euro zonas tautsaimniecību trauslums un ievainojamība un monetārās politikas transmisija ar banku starpniecību pamato Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomes viedokli, ka Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b panta vajadzībām pastāv ārkārtas apstākļi, kas ir pamats konkrētu riska darījumu ar Eurosistēmas centrālajām bankām izslēgšanai no iestāžu kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina uz laiku līdz 2021. gada 27. jūnijam, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu.

| (6) | Riska darījumi, kurus var izslēgt, ir monētas un banknotes, kas ir likumīga valūta centrālās bankas jurisdikcijā, un aktīvi, kas ir prasījumi pret centrālo banku, tostarp centrālajā bankā turētās rezerves, ciktāl minētie riska darījumi ir būtiski transmisijai un tādējādi arī monetārās politikas īstenošanai. Šādi riska darījumi ietver noguldījumu iespējā turētus noguldījumus un Eurosistēmas rezervju kontos turētus atlikumus, tostarp obligāto rezervju prasību izpildei turētus līdzekļus. Riska darījumus, kas ir prasījumi pret centrālo banku un kas nav saistīti ar monetārās politikas īstenošanu, nebūtu jāizslēdz no kopējās riska darījumu vērtības mēra. |
| --- | --- |

(6)

Riska darījumi, kurus var izslēgt, ir monētas un banknotes, kas ir likumīga valūta centrālās bankas jurisdikcijā, un aktīvi, kas ir prasījumi pret centrālo banku, tostarp centrālajā bankā turētās rezerves, ciktāl minētie riska darījumi ir būtiski transmisijai un tādējādi arī monetārās politikas īstenošanai. Šādi riska darījumi ietver noguldījumu iespējā turētus noguldījumus un Eurosistēmas rezervju kontos turētus atlikumus, tostarp obligāto rezervju prasību izpildei turētus līdzekļus. Riska darījumus, kas ir prasījumi pret centrālo banku un kas nav saistīti ar monetārās politikas īstenošanu, nebūtu jāizslēdz no kopējās riska darījumu vērtības mēra.

| (7) | Paredzams, ka konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām izslēgšana no kopējās riska darījumu vērtības mēra līdz 2021. gada 27. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b pantu palīdzētu kredītiestādēm turpināt pildīt savu lomu reālās tautsaimniecības finansēšanā, vienlaikus saglabājot prudenciālās uzraudzības regulējuma galvenos elementus. Izslēgšana var mazināt iespējamos ierobežojumus saistībā ar ieviesto jauno prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas Eiropas Savienībā tika īstenota, ar Regulu (ES) 2019/876 grozot Regulu (ES) Nr. 575/2013, lai atspoguļotu kopējās zaudējumu absorbēšanas spējas standartu, un tiek piemērota no 2019. gada 28. jūnija. Lai gan sviras rādītāju nepiemēros līdz 2021. gada 28. jūnijam, konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām izslēgšana no kopējās riska darījumu vērtības mēra līdz minētajam datumam turklāt varētu būt lietderīga no skaidras finanšu informācijas sniegšanas viedokļa. Konkrēti, iestādes varētu atklāt savus sviras rādītājus, gan iekļaujot, gan arī neiekļaujot izslēgto riska darījumu ietekmi. Pēc sviras rādītāju piemērošanas no 2021. gada 28. jūnija šī informācija varētu būtu noderīga finanšu tirgus dalībniekiem, novērtējot iespējamos iestāžu sviras rādītājus nākotnē. |
| --- | --- |

(7)

Paredzams, ka konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām izslēgšana no kopējās riska darījumu vērtības mēra līdz 2021. gada 27. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b pantu palīdzētu kredītiestādēm turpināt pildīt savu lomu reālās tautsaimniecības finansēšanā, vienlaikus saglabājot prudenciālās uzraudzības regulējuma galvenos elementus. Izslēgšana var mazināt iespējamos ierobežojumus saistībā ar ieviesto jauno prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas Eiropas Savienībā tika īstenota, ar Regulu (ES) 2019/876 grozot Regulu (ES) Nr. 575/2013, lai atspoguļotu kopējās zaudējumu absorbēšanas spējas standartu, un tiek piemērota no 2019. gada 28. jūnija. Lai gan sviras rādītāju nepiemēros līdz 2021. gada 28. jūnijam, konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām izslēgšana no kopējās riska darījumu vērtības mēra līdz minētajam datumam turklāt varētu būt lietderīga no skaidras finanšu informācijas sniegšanas viedokļa. Konkrēti, iestādes varētu atklāt savus sviras rādītājus, gan iekļaujot, gan arī neiekļaujot izslēgto riska darījumu ietekmi. Pēc sviras rādītāju piemērošanas no 2021. gada 28. jūnija šī informācija varētu būtu noderīga finanšu tirgus dalībniekiem, novērtējot iespējamos iestāžu sviras rādītājus nākotnē.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b panta 2. punktu notika apspriešanās ar ECB, kas pilda savus monetārās politikas uzdevumus, par tādu ārkārtas apstākļu noteikšanu, kuri ir pamats izslēgšanai atbilstoši minētās regulas 500.b panta 1. punktam (5), |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b panta 2. punktu notika apspriešanās ar ECB, kas pilda savus monetārās politikas uzdevumus, par tādu ārkārtas apstākļu noteikšanu, kuri ir pamats izslēgšanai atbilstoši minētās regulas 500.b panta 1. punktam (5),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā lietotajiem terminiem ir tāda pati nozīme kā Regulā (ES) Nr. 575/2013 definētajiem terminiem, un tajā tiek piemērotas arī šādas definīcijas:

| 1) | “Eurosistēma” ir “Eurosistēma”, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (6); |
| --- | --- |

1)

“Eurosistēma” ir “Eurosistēma”, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (6);

6

| 2) | “noguldījumu iespēja” ir noguldījumu iespēja, kas definēta Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60); |
| --- | --- |

2)

“noguldījumu iespēja” ir noguldījumu iespēja, kas definēta Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60);

| 3) | “rezervju konts” ir rezervju konts, kas definēts Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (7); |
| --- | --- |

3)

“rezervju konts” ir rezervju konts, kas definēts Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (7);

7

| 4) | “obligāto rezervju prasības” ir obligāto rezervju prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9); |
| --- | --- |

4)

“obligāto rezervju prasības” ir obligāto rezervju prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9);

| 5) | “nozīmīga uzraudzītā iestāde euro zonas dalībvalstī” ir tāda nozīmīgā uzraudzītā iestāde euro zonas dalībvalstī, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (8). |
| --- | --- |

5)

“nozīmīga uzraudzītā iestāde euro zonas dalībvalstī” ir tāda nozīmīgā uzraudzītā iestāde euro zonas dalībvalstī, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (8).

8

2. pants

Ārkārtas apstākļu pastāvēšanas noteikšana

1.   Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b panta 2. punkta vajadzībām ECB ir noteikusi, ka saskaņā ar tā otro un trešo daļu pastāv ārkārtas apstākļi, kas ir pamats minētās regulas 500.b panta 1. punkta pirmās daļas a) un b) punktā minēto riska darījumu ar centrālajām bankām izslēgšanai no kopējās riska darījumu vērtības mēra, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu.

2.   Attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 500.b panta 1. punkta pirmās daļas b) punktā minētajiem riska darījumiem šā panta 1. punktā ECB noteikto piemēro tiem riska darījumiem ar Eurosistēmas centrālajām bankām, kas saistīti ar noguldījumu iespējā turētiem noguldījumiem vai ar rezervju kontos turētiem atlikumiem, tostarp obligāto rezervju prasību izpildei turētiem līdzekļiem.

3.   ECB noteikto piemēro attiecībā uz jebkuru iestādi, kas ir nozīmīgā uzraudzītā iestāde euro zonas dalībvalstī.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā piektajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 16. septembrī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

6

(7)  Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 1745/2003 (2003. gada 12. septembris) par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.).

7

(8)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

8

---

IETEIKUMI

| 21.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 305/33

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2020/1307

(2020. gada 18. septembris)

par kopīgu Savienības rīkkopu, kuras mērķis ir samazināt ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanas izmaksas un nodrošināt savlaicīgu un investīcijām labvēlīgu piekļuvi 5G radiofrekvenču spektram nolūkā veicināt savienojamību, atbalstot ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 krīzes Savienībā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Covid-19 krīze ir parādījusi, ka savienojamība ir ļoti svarīga Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Elektronisko sakaru tīkliem, jo īpaši ļoti augstas veiktspējas tīkliem, bija izšķiroša nozīme, reaģējot uz krīzi, jo tie ļāva nodrošināt tāldarbu un tālmācības, veselības aprūpi, kā arī personīgo saziņu un izklaidi. Uz plaši izplatītu gigabitu savienojamību balstās joslas platuma intensīvas lietošanas piemēri veselības aprūpes, izglītības, transporta, loģistikas un plašsaziņas līdzekļu jomā, kam var būt svarīga nozīme Eiropas ekonomikas atveseļošanā. Vispārīgāk runājot, fiksētā un bezvadu savienojamība ievērojami veicina cenas ziņā pieejamu un piekļūstamu pakalpojumu sniegšanu un digitālās plaisas pārvarēšanu. Tas ir svarīgs līdzeklis, kas ļauj informēt sabiedrību, palīdz attiecīgajām valsts iestādēm ierobežot vīrusa izplatīšanos un dod veselības aprūpes organizācijām iespēju apmainīties ar datiem un sniegt tālpakalpojumus. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19 krīze ir parādījusi, ka savienojamība ir ļoti svarīga Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Elektronisko sakaru tīkliem, jo īpaši ļoti augstas veiktspējas tīkliem, bija izšķiroša nozīme, reaģējot uz krīzi, jo tie ļāva nodrošināt tāldarbu un tālmācības, veselības aprūpi, kā arī personīgo saziņu un izklaidi. Uz plaši izplatītu gigabitu savienojamību balstās joslas platuma intensīvas lietošanas piemēri veselības aprūpes, izglītības, transporta, loģistikas un plašsaziņas līdzekļu jomā, kam var būt svarīga nozīme Eiropas ekonomikas atveseļošanā. Vispārīgāk runājot, fiksētā un bezvadu savienojamība ievērojami veicina cenas ziņā pieejamu un piekļūstamu pakalpojumu sniegšanu un digitālās plaisas pārvarēšanu. Tas ir svarīgs līdzeklis, kas ļauj informēt sabiedrību, palīdz attiecīgajām valsts iestādēm ierobežot vīrusa izplatīšanos un dod veselības aprūpes organizācijām iespēju apmainīties ar datiem un sniegt tālpakalpojumus.

| (2) | Pandēmija ir mainījusi ekonomikas perspektīvu turpmākajiem gadiem. Lai nodrošinātu konverģenci un līdzsvarotu, tālredzīgu un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu, vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīgas investīcijas un reformas. Investīcijas Savienības kopīgajās prioritātēs, jo īpaši zaļās, digitālās un sociālās politikas jomā, uzlabos tās noturību un palīdzēs radīt darbvietas un nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus modernizējot dalībvalstu ekonomiku. Tāpēc dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto ierosinātā atveseļošanas un noturības mehānisma potenciāls, nodrošinot efektīvus publiskos izdevumus un radot privātām investīcijām vispiemērotākos apstākļus. Tālab šajā ieteikumā ir sniegtas norādes dalībvalstīm, kuras pašlaik izstrādā atveseļošanas un noturības plānu priekšlikumus. Tajā norādīts, kā dalībvalstis var ieviest vienkāršus un reālistiskus pasākumus, kas ļauj ar investīcijām labvēlīgiem nosacījumiem piešķirt radiofrekvenču spektru piektās paaudzes (5G) tīkliem, un kā tās var atvieglot ļoti augstas veiktspējas fiksēto un bezvadu tīklu izvēršanu, piemēram, likvidējot nevajadzīgus administratīvos šķēršļus un racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

(2)

Pandēmija ir mainījusi ekonomikas perspektīvu turpmākajiem gadiem. Lai nodrošinātu konverģenci un līdzsvarotu, tālredzīgu un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu, vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīgas investīcijas un reformas. Investīcijas Savienības kopīgajās prioritātēs, jo īpaši zaļās, digitālās un sociālās politikas jomā, uzlabos tās noturību un palīdzēs radīt darbvietas un nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus modernizējot dalībvalstu ekonomiku. Tāpēc dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto ierosinātā atveseļošanas un noturības mehānisma potenciāls, nodrošinot efektīvus publiskos izdevumus un radot privātām investīcijām vispiemērotākos apstākļus. Tālab šajā ieteikumā ir sniegtas norādes dalībvalstīm, kuras pašlaik izstrādā atveseļošanas un noturības plānu priekšlikumus. Tajā norādīts, kā dalībvalstis var ieviest vienkāršus un reālistiskus pasākumus, kas ļauj ar investīcijām labvēlīgiem nosacījumiem piešķirt radiofrekvenču spektru piektās paaudzes (5G) tīkliem, un kā tās var atvieglot ļoti augstas veiktspējas fiksēto un bezvadu tīklu izvēršanu, piemēram, likvidējot nevajadzīgus administratīvos šķēršļus un racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras.

| (3) | Šajā sociālekonomiskajā kontekstā jāizstrādā kopīga Savienības pieeja, proti, rīkkopa, kas pamatojas uz paraugpraksi. Tās mērķis ir stimulēt ļoti augstas veiktspējas tīklu, tostarp optiskās šķiedras un nākamās paaudzes bezvadu tīklu, savlaicīgu izvēršanu. Šāda pieeja atbalstītu jaunos un turpmākos digitālos procesus un lietojumus un tieši veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, kas ir daļa no Savienības ekonomikas atveseļošanas. |
| --- | --- |

(3)

Šajā sociālekonomiskajā kontekstā jāizstrādā kopīga Savienības pieeja, proti, rīkkopa, kas pamatojas uz paraugpraksi. Tās mērķis ir stimulēt ļoti augstas veiktspējas tīklu, tostarp optiskās šķiedras un nākamās paaudzes bezvadu tīklu, savlaicīgu izvēršanu. Šāda pieeja atbalstītu jaunos un turpmākos digitālos procesus un lietojumus un tieši veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, kas ir daļa no Savienības ekonomikas atveseļošanas.

| (4) | Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumos par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (1) ir uzsvērts, ka Covid-19 pandēmija ir apliecinājusi vajadzību pēc ātras un visaptverošas savienojamības. Šajā situācijā dalībvalstis tiek aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju izstrādāt paraugprakses kopumu, kura mērķis ir samazināt tīkla izvēršanas izmaksas un sekmēt ļoti augstas veiktspējas infrastruktūras, tostarp optiskās šķiedras un 5G, izvēršanu. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumos par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (1) ir uzsvērts, ka Covid-19 pandēmija ir apliecinājusi vajadzību pēc ātras un visaptverošas savienojamības. Šajā situācijā dalībvalstis tiek aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju izstrādāt paraugprakses kopumu, kura mērķis ir samazināt tīkla izvēršanas izmaksas un sekmēt ļoti augstas veiktspējas infrastruktūras, tostarp optiskās šķiedras un 5G, izvēršanu.

| (5) | 5G mobilo sakaru tīkli mobilo sakaru lietotājiem nodrošinās ļoti augstas veiktspējas savienojamību. Šiem tīkliem uzticēts ļoti svarīgs uzdevums – palīdzēt likt pamatu digitālajai un zaļajai pārveidei tādās jomās kā transports, enerģētika, ražošana, veselības aprūpe, lauksaimniecība un plašsaziņas līdzekļi. Lai varētu sekmīgi īstenot vairākus 5G lietošanas piemērus, ir vajadzīga pakalpojumu nepārtrauktība būtiski plašās teritorijās, tostarp pāri valstu robežām. Tādēļ ir svarīgi, ka dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt izvēršanu visā to teritorijā, tostarp lauku apvidos un attālos apgabalos, un savstarpēji sadarbojas, izvēršot 5G pārrobežu apgabalos. |
| --- | --- |

(5)

5G mobilo sakaru tīkli mobilo sakaru lietotājiem nodrošinās ļoti augstas veiktspējas savienojamību. Šiem tīkliem uzticēts ļoti svarīgs uzdevums – palīdzēt likt pamatu digitālajai un zaļajai pārveidei tādās jomās kā transports, enerģētika, ražošana, veselības aprūpe, lauksaimniecība un plašsaziņas līdzekļi. Lai varētu sekmīgi īstenot vairākus 5G lietošanas piemērus, ir vajadzīga pakalpojumu nepārtrauktība būtiski plašās teritorijās, tostarp pāri valstu robežām. Tādēļ ir svarīgi, ka dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt izvēršanu visā to teritorijā, tostarp lauku apvidos un attālos apgabalos, un savstarpēji sadarbojas, izvēršot 5G pārrobežu apgabalos.

| (6) | Ar frekvenču spektru saistītās darbības, uz kurām attiecas šis ieteikums, var palīdzēt sagatavot gaidāmo Komisijas atjaunināto rīcības plānu Eiropai 5G un 6G jomā, kas ir pieteikts Komisijas paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (2). Lai nodrošinātu, ka 5G savienojamības potenciāls tiks pilnībā īstenots, palīdzot sasniegt ES ekonomikas digitālās pārveides ilgtermiņa mērķus, minētajā atjauninātajā plānā tiktu izvērtēti gūtie panākumi, aplūkoti pašreizējie trūkumi tīkla izvēršanā un nosprausti vēl vērienīgāki mērķi turpmākai 5G izvēršanai ES līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Ar frekvenču spektru saistītās darbības, uz kurām attiecas šis ieteikums, var palīdzēt sagatavot gaidāmo Komisijas atjaunināto rīcības plānu Eiropai 5G un 6G jomā, kas ir pieteikts Komisijas paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (2). Lai nodrošinātu, ka 5G savienojamības potenciāls tiks pilnībā īstenots, palīdzot sasniegt ES ekonomikas digitālās pārveides ilgtermiņa mērķus, minētajā atjauninātajā plānā tiktu izvērtēti gūtie panākumi, aplūkoti pašreizējie trūkumi tīkla izvēršanā un nosprausti vēl vērienīgāki mērķi turpmākai 5G izvēršanai ES līmenī.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/61/ES (3) (“Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīva”) mērķis ir atvieglot un stimulēt ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanu. Ziņojumā par Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas īstenošanu (4) Komisija konstatēja vairākas problēmas, kas saistītas ar direktīvas efektivitāti, tostarp to, ka dalībvalstis nepilnīgi izmanto dažu brīvprātīgo pasākumu potenciālu. Atbildot uz šo konstatējumu, šajā ieteikumā būtu jāierosina pasākumi, kuru mērķis ir stimulēt ilgtspējīgu ļoti augstas veiktspējas elektronisko sakaru tīklu, tostarp 5G tīklu, savlaicīgu izvēršanu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/61/ES (3) (“Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīva”) mērķis ir atvieglot un stimulēt ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanu. Ziņojumā par Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas īstenošanu (4) Komisija konstatēja vairākas problēmas, kas saistītas ar direktīvas efektivitāti, tostarp to, ka dalībvalstis nepilnīgi izmanto dažu brīvprātīgo pasākumu potenciālu. Atbildot uz šo konstatējumu, šajā ieteikumā būtu jāierosina pasākumi, kuru mērķis ir stimulēt ilgtspējīgu ļoti augstas veiktspējas elektronisko sakaru tīklu, tostarp 5G tīklu, savlaicīgu izvēršanu.

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (5), kura dalībvalstīm jātransponē un jāpiemēro no 2020. gada 21. decembra, veicina ļoti augstas veiktspējas tīklu savienojamību, pieejamību un lietošanas uzsākšanu visu Savienības iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Šā ieteikuma nolūks ir veicināt minētā mērķa sasniegšanu, un tāpēc tajā galvenā uzmanība veltīta ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (5), kura dalībvalstīm jātransponē un jāpiemēro no 2020. gada 21. decembra, veicina ļoti augstas veiktspējas tīklu savienojamību, pieejamību un lietošanas uzsākšanu visu Savienības iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Šā ieteikuma nolūks ir veicināt minētā mērķa sasniegšanu, un tāpēc tajā galvenā uzmanība veltīta ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai.

| (9) | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju, lai steidzami izstrādātu rīkkopu, kas ietvertu Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas piemērošanas paraugpraksi un, pamatojoties uz tajā noteiktajām minimālajām prasībām, ļautu veikt šādus uzlabojumus: i) racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras saistībā ar plašākiem centieniem uzlabot valsts pārvaldes iestāžu efektivitāti un pārredzamību un palīdzēt uzņēmējdarbības atvieglošanā; ii) palielināt pārredzamību un stiprināt vienoto informācijas punktu; iii) paplašināt tiesības piekļūt esošajai fiziskajai infrastruktūrai, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras, un iv) uzlabot strīdu izšķiršanas mehānismu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapzina pasākumi, kas palīdzētu samazināt elektronisko sakaru tīklu ietekmi uz vidi un nodrošināt to ilgtspēju. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju, lai steidzami izstrādātu rīkkopu, kas ietvertu Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas piemērošanas paraugpraksi un, pamatojoties uz tajā noteiktajām minimālajām prasībām, ļautu veikt šādus uzlabojumus: i) racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras saistībā ar plašākiem centieniem uzlabot valsts pārvaldes iestāžu efektivitāti un pārredzamību un palīdzēt uzņēmējdarbības atvieglošanā; ii) palielināt pārredzamību un stiprināt vienoto informācijas punktu; iii) paplašināt tiesības piekļūt esošajai fiziskajai infrastruktūrai, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras, un iv) uzlabot strīdu izšķiršanas mehānismu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapzina pasākumi, kas palīdzētu samazināt elektronisko sakaru tīklu ietekmi uz vidi un nodrošināt to ilgtspēju.

| (10) | Saskaņā ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 7. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka kompetentās iestādes lēmumus par visām ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu elementu izvēršanai nepieciešamo inženiertehnisko darbu atļaujām pieņem četru mēnešu laikā un šo termiņu izņēmuma kārtā pagarina pienācīgi pamatotos gadījumos vai nolūkā ievērot citus termiņus vai izpildīt pienākumus, kas valsts tiesību aktos noteikti procedūras pareizai veikšanai. Lai Savienībā izvairītos no nekonsekventas prakses, dalībvalstīm būtu jācenšas sekmēt to, ka tiek ievērots visu nepieciešamo atļauju piešķiršanai vai atteikšanai noteiktais četru mēnešu termiņš, un būtu arī kopīgi jāapzina paraugprakse, kas ļauj vēl vairāk racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras, piemēram, apstiprinājums klusējot un vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 7. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka kompetentās iestādes lēmumus par visām ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu elementu izvēršanai nepieciešamo inženiertehnisko darbu atļaujām pieņem četru mēnešu laikā un šo termiņu izņēmuma kārtā pagarina pienācīgi pamatotos gadījumos vai nolūkā ievērot citus termiņus vai izpildīt pienākumus, kas valsts tiesību aktos noteikti procedūras pareizai veikšanai. Lai Savienībā izvairītos no nekonsekventas prakses, dalībvalstīm būtu jācenšas sekmēt to, ka tiek ievērots visu nepieciešamo atļauju piešķiršanai vai atteikšanai noteiktais četru mēnešu termiņš, un būtu arī kopīgi jāapzina paraugprakse, kas ļauj vēl vairāk racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras, piemēram, apstiprinājums klusējot un vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras.

| (11) | Lai ievērojami samazinātu administratīvo slogu gan operatoriem, gan valsts pārvaldes iestādēm, dažas dalībvalstis ir ieviesušas vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras dažu veidu tīklu izvēršanai. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izmantot vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras vai atbrīvojumus no atļauju saņemšanas ārpus Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 57. panta, kā arī noteikt tīkla izvēršanas scenārijus, kam varētu piemērot šīs procedūras un atbrīvojumus (piemēram, provizoriska izvēršana, kas vajadzīga, lai nodrošinātu elektronisko sakaru pakalpojumu nepārtrauktību, vai esošo tīklu vienkārša modernizācija, tostarp esošo mobilo bāzes staciju modernizācija pārejai uz 5G). |
| --- | --- |

(11)

Lai ievērojami samazinātu administratīvo slogu gan operatoriem, gan valsts pārvaldes iestādēm, dažas dalībvalstis ir ieviesušas vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras dažu veidu tīklu izvēršanai. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izmantot vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras vai atbrīvojumus no atļauju saņemšanas ārpus Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 57. panta, kā arī noteikt tīkla izvēršanas scenārijus, kam varētu piemērot šīs procedūras un atbrīvojumus (piemēram, provizoriska izvēršana, kas vajadzīga, lai nodrošinātu elektronisko sakaru pakalpojumu nepārtrauktību, vai esošo tīklu vienkārša modernizācija, tostarp esošo mobilo bāzes staciju modernizācija pārejai uz 5G).

| (12) | Lai samazinātu administratīvo slogu un racionalizētu atļauju piešķiršanas procedūras, būtu jāatvieglo elektronisko procedūru izmantošana un jāpaplašina vienotā informācijas punkta loma. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāapdomā, kā vienotais informācijas punkts varētu kļūt par efektīvu vienotu kontaktpunktu, kur iesniegt elektroniskus pieteikumus atļauju saņemšanai visos administratīvajos līmeņos. |
| --- | --- |

(12)

Lai samazinātu administratīvo slogu un racionalizētu atļauju piešķiršanas procedūras, būtu jāatvieglo elektronisko procedūru izmantošana un jāpaplašina vienotā informācijas punkta loma. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāapdomā, kā vienotais informācijas punkts varētu kļūt par efektīvu vienotu kontaktpunktu, kur iesniegt elektroniskus pieteikumus atļauju saņemšanai visos administratīvajos līmeņos.

| (13) | Nākamais solis būtu integrēta pieeja atļauju izdošanai, par ko atbildētu vienotais informācijas punkts un kam būtu nozīmīga pievienotā vērtība. To varētu veikt, izmantojot pilnībā koordinētu procedūru gadījumos, kad iesaistītas vairākas kompetentās iestādes. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja uzticēt vienotajam informācijas punktam aktīvu lomu dažādu kompetento iestāžu īstenotu atļauju piešķiršanas procedūru koordinācijā un uzraudzībā un attiecīgās informācijas pienācīgas apmaiņas nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(13)

Nākamais solis būtu integrēta pieeja atļauju izdošanai, par ko atbildētu vienotais informācijas punkts un kam būtu nozīmīga pievienotā vērtība. To varētu veikt, izmantojot pilnībā koordinētu procedūru gadījumos, kad iesaistītas vairākas kompetentās iestādes. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja uzticēt vienotajam informācijas punktam aktīvu lomu dažādu kompetento iestāžu īstenotu atļauju piešķiršanas procedūru koordinācijā un uzraudzībā un attiecīgās informācijas pienācīgas apmaiņas nodrošināšanā.

| (14) | Lai izvairītos no nevēlamas kavēšanās, atļauju piešķiršanas procedūras un procedūras saistībā ar tiesībām piekļūt infrastruktūrai, tostarp gar satiksmes ceļiem (piemēram, autoceļiem, dzelzceļiem), ievērojot Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 43. pantu, būtu jāīsteno paralēli. Dalībvalstīm būtu jāizpēta iespēja tiesības piekļūt infrastruktūrai piešķirt pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā četru mēnešu termiņā, kas noteikts atļauju piešķiršanai, tādējādi šo procedūru saskaņojot ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 7. panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Lai izvairītos no nevēlamas kavēšanās, atļauju piešķiršanas procedūras un procedūras saistībā ar tiesībām piekļūt infrastruktūrai, tostarp gar satiksmes ceļiem (piemēram, autoceļiem, dzelzceļiem), ievērojot Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 43. pantu, būtu jāīsteno paralēli. Dalībvalstīm būtu jāizpēta iespēja tiesības piekļūt infrastruktūrai piešķirt pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā četru mēnešu termiņā, kas noteikts atļauju piešķiršanai, tādējādi šo procedūru saskaņojot ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 7. panta 3. punkta noteikumiem.

| (15) | Elektronisko sakaru tīklu izvēršanas atļauju kļūst aizvien vairāk un tās galvenokārt ir vietēja mēroga, tādējādi maksa par inženiertehnisko darbu atļaujām dažādās dalībvalstīs un to iekšienē var ievērojami atšķirties. Šī maksa var arī veidot nozīmīgu daļu no izvēršanas izmaksām, jo īpaši lauku apvidos un attālos apgabalos, kur izvēršanas izmaksas uz vienu lietotāju ir vislielākās. Tādēļ būtu ļoti lietderīgi dalībvalstīm apmainīties viedokļiem un vienoties par veidiem, kā atļauju piešķiršanas izmaksas saglabāt līmenī, kas nekavētu investīcijas, ņemot vērā to, ka bieži vien tiek prasītas daudz un dažādas atļaujas. |
| --- | --- |

(15)

Elektronisko sakaru tīklu izvēršanas atļauju kļūst aizvien vairāk un tās galvenokārt ir vietēja mēroga, tādējādi maksa par inženiertehnisko darbu atļaujām dažādās dalībvalstīs un to iekšienē var ievērojami atšķirties. Šī maksa var arī veidot nozīmīgu daļu no izvēršanas izmaksām, jo īpaši lauku apvidos un attālos apgabalos, kur izvēršanas izmaksas uz vienu lietotāju ir vislielākās. Tādēļ būtu ļoti lietderīgi dalībvalstīm apmainīties viedokļiem un vienoties par veidiem, kā atļauju piešķiršanas izmaksas saglabāt līmenī, kas nekavētu investīcijas, ņemot vērā to, ka bieži vien tiek prasītas daudz un dažādas atļaujas.

| (16) | Visaptverošas, precīzas un atjauninātas informācijas pieejamība ir priekšnoteikums, kas ļauj nodrošināt esošās fiziskās infrastruktūras efektīvu izmantošanu un inženiertehnisko darbu pienācīgu koordināciju. Šajā ziņā vienotajam informācijas punktam ir izšķiroša nozīme. Esošās infrastruktūras un plānoto inženiertehnisko darbu pārredzamības uzlabošana ir svarīgs priekšdarbs, kas ļauj nodrošināt piekļuvi esošajai infrastruktūrai un plašāk koordinēt inženiertehniskos darbus, tādējādi savukārt dodot papildu ieguvumus videi un sabiedrībai. Tādēļ dalībvalstis būtu jāmudina apsvērt iespēju sniegt vienotajam informācijas punktam visu informāciju no dažādiem avotiem par attiecīgajā teritorijā pieejamo fizisko infrastruktūru un palīdzēt ģeogrāfiskās informācijas sniegšanā. |
| --- | --- |

(16)

Visaptverošas, precīzas un atjauninātas informācijas pieejamība ir priekšnoteikums, kas ļauj nodrošināt esošās fiziskās infrastruktūras efektīvu izmantošanu un inženiertehnisko darbu pienācīgu koordināciju. Šajā ziņā vienotajam informācijas punktam ir izšķiroša nozīme. Esošās infrastruktūras un plānoto inženiertehnisko darbu pārredzamības uzlabošana ir svarīgs priekšdarbs, kas ļauj nodrošināt piekļuvi esošajai infrastruktūrai un plašāk koordinēt inženiertehniskos darbus, tādējādi savukārt dodot papildu ieguvumus videi un sabiedrībai. Tādēļ dalībvalstis būtu jāmudina apsvērt iespēju sniegt vienotajam informācijas punktam visu informāciju no dažādiem avotiem par attiecīgajā teritorijā pieejamo fizisko infrastruktūru un palīdzēt ģeogrāfiskās informācijas sniegšanā.

| (17) | Dalībvalstis būtu jāmudina izpētīt veidus, kā uzlabot pārredzamību attiecībā uz esošo fizisko infrastruktūru, šādā nolūkā palielinot ar vienotā informācijas punkta starpniecību pieejamās informācijas kvantitāti un uzlabojot tās kvalitāti. Tas ietver informāciju, ko operatori saskaņā ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 4. panta 2. un 4. punktu pēc pieprasījuma cits citam sniedz divpusēji vai kas attiecas uz fizisko infrastruktūru, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstis būtu jāmudina izpētīt veidus, kā uzlabot pārredzamību attiecībā uz esošo fizisko infrastruktūru, šādā nolūkā palielinot ar vienotā informācijas punkta starpniecību pieejamās informācijas kvantitāti un uzlabojot tās kvalitāti. Tas ietver informāciju, ko operatori saskaņā ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 4. panta 2. un 4. punktu pēc pieprasījuma cits citam sniedz divpusēji vai kas attiecas uz fizisko infrastruktūru, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras.

| (18) | Papildus Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas prasībām par piekļuvi esošajai fiziskajai infrastruktūrai ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanu var vēl vairāk sekmēt, ļaujot operatoriem iegūt piekļuvi attiecīgajai fiziskajai infrastruktūrai, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras, ar nosacījumiem, kas līdzīgi minētās direktīvas 3. pantā noteiktajiem nosacījumiem. Šāda fiziskā infrastruktūra ietvertu ēkas, jo īpaši jumtus, un ielu aprīkojumu, piemēram, ielu apgaismes stabus, ceļazīmes, luksoforus, informācijas stendus, autobusu un tramvaju pieturvietas un metro stacijas. |
| --- | --- |

(18)

Papildus Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas prasībām par piekļuvi esošajai fiziskajai infrastruktūrai ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanu var vēl vairāk sekmēt, ļaujot operatoriem iegūt piekļuvi attiecīgajai fiziskajai infrastruktūrai, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras, ar nosacījumiem, kas līdzīgi minētās direktīvas 3. pantā noteiktajiem nosacījumiem. Šāda fiziskā infrastruktūra ietvertu ēkas, jo īpaši jumtus, un ielu aprīkojumu, piemēram, ielu apgaismes stabus, ceļazīmes, luksoforus, informācijas stendus, autobusu un tramvaju pieturvietas un metro stacijas.

| (19) | Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvā ir paredzēta strīdu izšķiršanas procedūru izmantošana gadījumā, ja sarunas par piekļuvi infrastruktūrai nav sekmīgas. Dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni kopīgi apzināt paraugpraksi, kas attiecas uz efektīviem un lietderīgiem strīdu izšķiršanas mehānismiem un strīdu izšķiršanas struktūru labu darbību visā Savienībā. Pārredzamības labad šai praksei būtu jāietver strīdu izšķiršanas struktūru lēmumu savlaicīga publicēšana. |
| --- | --- |

(19)

Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvā ir paredzēta strīdu izšķiršanas procedūru izmantošana gadījumā, ja sarunas par piekļuvi infrastruktūrai nav sekmīgas. Dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni kopīgi apzināt paraugpraksi, kas attiecas uz efektīviem un lietderīgiem strīdu izšķiršanas mehānismiem un strīdu izšķiršanas struktūru labu darbību visā Savienībā. Pārredzamības labad šai praksei būtu jāietver strīdu izšķiršanas struktūru lēmumu savlaicīga publicēšana.

| (20) | Elektronisko sakaru nozares vides pēdas nospiedums aizvien palielinās, un ir ļoti svarīgi apsvērt visus iespējamos līdzekļus, kas ļauj pretoties šai tendencei. Stimuli izvērst, piemēram, tīklus ar samazinātu oglekļa dioksīda pēdu, var veicināt nozares ilgtspēju, kā arī klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Dalībvalstis tiek aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju apzināt un popularizēt šādus stimulus, kuri varētu ietvert paātrinātas atļauju piešķiršanas procedūras vai samazinātu maksu par atļaujām un piekļuvi tīkliem, kas atbilst konkrētiem vides kritērijiem. |
| --- | --- |

(20)

Elektronisko sakaru nozares vides pēdas nospiedums aizvien palielinās, un ir ļoti svarīgi apsvērt visus iespējamos līdzekļus, kas ļauj pretoties šai tendencei. Stimuli izvērst, piemēram, tīklus ar samazinātu oglekļa dioksīda pēdu, var veicināt nozares ilgtspēju, kā arī klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Dalībvalstis tiek aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju apzināt un popularizēt šādus stimulus, kuri varētu ietvert paātrinātas atļauju piešķiršanas procedūras vai samazinātu maksu par atļaujām un piekļuvi tīkliem, kas atbilst konkrētiem vides kritērijiem.

| (21) | Lai lieki neaizkavētu frekvenču spektra lietošanas un bezvadu sakaru tīklu ierīkošanas atļauju piešķiršanas procesus, dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi par to, kā nepieciešamības gadījumā ņemt vērā vides novērtējuma rezultātus, jo īpaši tad, kad iestādes veido satvaru turpmākām projektu attīstīšanas atļaujām, vienlaikus pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (6) (“Stratēģiskā vides novērtējuma direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (7) (“ Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīva”) un Padomes Direktīvu 92/43/EEK (8) (“Dzīvotņu direktīva”). Vides novērtējums būtu jāveic tajā posmā, kad ir iespējams noteikt un novērtēt ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(21)

Lai lieki neaizkavētu frekvenču spektra lietošanas un bezvadu sakaru tīklu ierīkošanas atļauju piešķiršanas procesus, dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi par to, kā nepieciešamības gadījumā ņemt vērā vides novērtējuma rezultātus, jo īpaši tad, kad iestādes veido satvaru turpmākām projektu attīstīšanas atļaujām, vienlaikus pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (6) (“Stratēģiskā vides novērtējuma direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (7) (“ Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīva”) un Padomes Direktīvu 92/43/EEK (8) (“Dzīvotņu direktīva”). Vides novērtējums būtu jāveic tajā posmā, kad ir iespējams noteikt un novērtēt ietekmi uz vidi.

| (22) | Eiropas Elektronisko sakaru kodeksā ir noteikts vienots termiņš, proti, 2020. gada beigas, līdz kuram dalībvalstis dod atļauju 5G vajadzībām izmantot 3,4–3,8 GHz joslu un vismaz 1 GHz no 24,25–27,5 GHz sākotnējās frekvenču joslas. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/899 (9) ir noteikts vienots termiņš, proti, 2020. gada 30. jūnijs, līdz kuram dalībvalstis dod atļauju 5G vajadzībām izmantot 700 MHz sākotnējo frekvenču joslu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka frekvenču spektra pārvaldība veicina augstas kvalitātes savienojamību uzņēmumiem un sabiedrībai ar pārrobežu dimensiju, kā arī rūpniecības digitalizāciju, tādējādi ekonomikai un sabiedrībai kopumā dodot ieguvumus, kuri izpaužas tostarp piekļūstamības, vienlīdzīgu iespēju un iekļautības ziņā. Minētā mērķa sasniegšanu varētu sekmēt savlaicīga viedokļu un paraugprakses apmaiņa pirms Eiropas Elektronisko sakaru kodeksā paredzētā salīdzinošas izvērtēšanas procesa un tā laikā. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Elektronisko sakaru kodeksā ir noteikts vienots termiņš, proti, 2020. gada beigas, līdz kuram dalībvalstis dod atļauju 5G vajadzībām izmantot 3,4–3,8 GHz joslu un vismaz 1 GHz no 24,25–27,5 GHz sākotnējās frekvenču joslas. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/899 (9) ir noteikts vienots termiņš, proti, 2020. gada 30. jūnijs, līdz kuram dalībvalstis dod atļauju 5G vajadzībām izmantot 700 MHz sākotnējo frekvenču joslu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka frekvenču spektra pārvaldība veicina augstas kvalitātes savienojamību uzņēmumiem un sabiedrībai ar pārrobežu dimensiju, kā arī rūpniecības digitalizāciju, tādējādi ekonomikai un sabiedrībai kopumā dodot ieguvumus, kuri izpaužas tostarp piekļūstamības, vienlīdzīgu iespēju un iekļautības ziņā. Minētā mērķa sasniegšanu varētu sekmēt savlaicīga viedokļu un paraugprakses apmaiņa pirms Eiropas Elektronisko sakaru kodeksā paredzētā salīdzinošas izvērtēšanas procesa un tā laikā.

| (23) | Lai nodrošinātu 5G tīklu ātru un drošu izvēršanu un inovatīvu pakalpojumu ieviešanu no 2020. gada saskaņā ar 5G rīcības plānu (10) un ņemot vērā rīkkopu saskaņā ar Komisijas Ieteikumu par 5G tīklu kiberdrošību (11), dalībvalstīm būtu jānovērš vai līdz minimumam jāsamazina iespēja, ka Covid-19 krīzes dēļ kavētos atļauju piešķiršana 5G sākotnējo frekvenču joslu izmantošanai. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu 5G tīklu ātru un drošu izvēršanu un inovatīvu pakalpojumu ieviešanu no 2020. gada saskaņā ar 5G rīcības plānu (10) un ņemot vērā rīkkopu saskaņā ar Komisijas Ieteikumu par 5G tīklu kiberdrošību (11), dalībvalstīm būtu jānovērš vai līdz minimumam jāsamazina iespēja, ka Covid-19 krīzes dēļ kavētos atļauju piešķiršana 5G sākotnējo frekvenču joslu izmantošanai.

| (24) | Ņemot vērā drošas un noturīgas 5G infrastruktūras nozīmīgumu atveseļošanā un ekonomikas izaugsmē, frekvenču spektra atļauju piešķiršanas procedūrām attiecīgā gadījumā būtu jāatbalsta investīcijas infrastruktūrā, tālab saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem samazinot finansiālo slogu, kas gulstas uz radiofrekvenču spektra lietotājiem, jo īpaši operatoriem. Tas ir vēl jo svarīgāk Covid-19 krīzes apstākļos. Šajā nolūkā dalībvalstis būtu jāmudina apzināt frekvenču spektra atļauju piešķiršanas noteikumus, kuru mērķis ir piemērot investīcijām labvēlīgu frekvenču spektra cenu noteikšanas metodiku. Šāda prakse vajadzības gadījumā var ietvert stimulus nodrošināt augstas kvalitātes bezvadu pārklājumu, kas ļauj sniegt plaši pieejamus pakalpojumus, tostarp pārrobežu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā drošas un noturīgas 5G infrastruktūras nozīmīgumu atveseļošanā un ekonomikas izaugsmē, frekvenču spektra atļauju piešķiršanas procedūrām attiecīgā gadījumā būtu jāatbalsta investīcijas infrastruktūrā, tālab saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem samazinot finansiālo slogu, kas gulstas uz radiofrekvenču spektra lietotājiem, jo īpaši operatoriem. Tas ir vēl jo svarīgāk Covid-19 krīzes apstākļos. Šajā nolūkā dalībvalstis būtu jāmudina apzināt frekvenču spektra atļauju piešķiršanas noteikumus, kuru mērķis ir piemērot investīcijām labvēlīgu frekvenču spektra cenu noteikšanas metodiku. Šāda prakse vajadzības gadījumā var ietvert stimulus nodrošināt augstas kvalitātes bezvadu pārklājumu, kas ļauj sniegt plaši pieejamus pakalpojumus, tostarp pārrobežu pakalpojumus.

| (25) | Lai novērstu frekvenču spektra nepietiekamību, kuras dēļ palielinās piesolītās cenas frekvenču spektra izsolēs, paraugprakse var ietvert pasākumus, kuru mērķis ir, cik vien iespējams, nerezervēt spektru 5G sākotnējās frekvenču joslās sabiedriskās drošības un aizsardzības vajadzībām, vai pasākumus, kuru mērķis ir tikai pienācīgi pamatotos gadījumos ES harmonizēto radiofrekvenču spektru rezervēt elektronisko sakaru pakalpojumiem privātiem radiofrekvenču spektra lietotājiem gan attiecībā uz spektra apjomu, gan konkrētas frekvenču joslas izvēli. |
| --- | --- |

(25)

Lai novērstu frekvenču spektra nepietiekamību, kuras dēļ palielinās piesolītās cenas frekvenču spektra izsolēs, paraugprakse var ietvert pasākumus, kuru mērķis ir, cik vien iespējams, nerezervēt spektru 5G sākotnējās frekvenču joslās sabiedriskās drošības un aizsardzības vajadzībām, vai pasākumus, kuru mērķis ir tikai pienācīgi pamatotos gadījumos ES harmonizēto radiofrekvenču spektru rezervēt elektronisko sakaru pakalpojumiem privātiem radiofrekvenču spektra lietotājiem gan attiecībā uz spektra apjomu, gan konkrētas frekvenču joslas izvēli.

| (26) | 5G tīkliem augstāko frekvenču joslās ir vajadzīgs ievērojami blīvāks šūnu izvietojums nekā iepriekšējo paaudžu tehnoloģijām. Pasīvās un aktīvās infrastruktūras koplietošana un kopīga bezvadu infrastruktūras izvēršana var samazināt šādas izvēršanas izmaksas (tostarp papildizmaksas), jo īpaši, izmantojot 3,4–3,8 GHz un 24,25–27,5 GHz frekvenču joslas, un tādējādi paātrināt izvēršanas tempu, atbalstīt tīkla pārklājuma palielināšanu un ļaut efektīvāk un lietderīgāk izmantot radiofrekvenču spektru patērētāju interesēs. Tādēļ kompetentajām iestādēm pret to būtu jāattiecas pozitīvi, jo īpaši apgabalos, kur ekonomikas atdeve ir ierobežota. |
| --- | --- |

(26)

5G tīkliem augstāko frekvenču joslās ir vajadzīgs ievērojami blīvāks šūnu izvietojums nekā iepriekšējo paaudžu tehnoloģijām. Pasīvās un aktīvās infrastruktūras koplietošana un kopīga bezvadu infrastruktūras izvēršana var samazināt šādas izvēršanas izmaksas (tostarp papildizmaksas), jo īpaši, izmantojot 3,4–3,8 GHz un 24,25–27,5 GHz frekvenču joslas, un tādējādi paātrināt izvēršanas tempu, atbalstīt tīkla pārklājuma palielināšanu un ļaut efektīvāk un lietderīgāk izmantot radiofrekvenču spektru patērētāju interesēs. Tādēļ kompetentajām iestādēm pret to būtu jāattiecas pozitīvi, jo īpaši apgabalos, kur ekonomikas atdeve ir ierobežota.

| (27) | Blīvu 5G bezvadu tīklu izvēršanai par labu nāktu arī elastīgi atļauju piešķiršanas režīmi, kas stimulē investīcijas bezvadu tīklos un nodrošina frekvenču spektra lietošanas efektivitāti. Augstfrekvences joslas virs 24 GHz (“mm viļņu frekvenču joslas”), piemēram, 24,25–27,5 GHz frekvenču josla, piedāvā lielu radiofrekvenču spektra apjomu ar ģeogrāfiski ierobežotām izplatīšanās īpašībām. Lai piešķirtu lietošanas tiesības frekvenču joslās, kurās vērojama nepietiekamība, dalībvalstīm parasti būtu jāizmanto atlases procedūras uz konkurences pamata, piemēram, izsoles, tomēr šādas procedūras dažos gadījumos var ierobežot iespējamās investīcijas blīvos 5G bezvadu tīklos, kā arī frekvenču spektra izmantošanas elastīgumu un no tā izrietošo efektivitāti. Par paraugpraksi varētu uzskatīt individuālu atļauju piešķiršanu harmonizētām mm viļņu frekvenču joslām, šādā nolūkā izmantojot paātrinātu administratīvo procedūru, kas ir atklāta, objektīva, samērīga, nediskriminējoša un ietver pārredzamus kritērijus un procedūras. |
| --- | --- |

(27)

Blīvu 5G bezvadu tīklu izvēršanai par labu nāktu arī elastīgi atļauju piešķiršanas režīmi, kas stimulē investīcijas bezvadu tīklos un nodrošina frekvenču spektra lietošanas efektivitāti. Augstfrekvences joslas virs 24 GHz (“mm viļņu frekvenču joslas”), piemēram, 24,25–27,5 GHz frekvenču josla, piedāvā lielu radiofrekvenču spektra apjomu ar ģeogrāfiski ierobežotām izplatīšanās īpašībām. Lai piešķirtu lietošanas tiesības frekvenču joslās, kurās vērojama nepietiekamība, dalībvalstīm parasti būtu jāizmanto atlases procedūras uz konkurences pamata, piemēram, izsoles, tomēr šādas procedūras dažos gadījumos var ierobežot iespējamās investīcijas blīvos 5G bezvadu tīklos, kā arī frekvenču spektra izmantošanas elastīgumu un no tā izrietošo efektivitāti. Par paraugpraksi varētu uzskatīt individuālu atļauju piešķiršanu harmonizētām mm viļņu frekvenču joslām, šādā nolūkā izmantojot paātrinātu administratīvo procedūru, kas ir atklāta, objektīva, samērīga, nediskriminējoša un ietver pārredzamus kritērijus un procedūras.

| (28) | Lai izvairītos no atšķirīgiem risinājumiem, kad tiek piešķirtas tiesības lietot radiofrekvenču spektru pārrobežu bezvadu pakalpojumu sniegšanai, dalībvalstīm būtu labāk jākoordinē radiofrekvenču spektra piešķiršanas laiks, tādējādi veicinot bezvadu savienojamību, kas, pamatojoties uz 5G infrastruktūras elastīgajām daudzpakalpojumu spējām, atbalstīs Savienības industriālo pārveidi un digitālo suverenitāti. Koordinēta frekvenču spektra piešķiršana ir īpaši svarīga nolūkā izpildīt savienojamības prasības, kas attiecas uz jauniem lietošanas piemēriem, kuri veicina autotransporta un dzelzceļa mobilitātes un transporta un rūpnieciskās ražošanas darbību digitalizāciju. Šie nosacījumi jo īpaši attiecas uz pakalpojumu kvalitāti, ko izsaka kā jaudu, caurlaidspēju, latentumu, uzticamību un tīkla drošību un noturību. |
| --- | --- |

(28)

Lai izvairītos no atšķirīgiem risinājumiem, kad tiek piešķirtas tiesības lietot radiofrekvenču spektru pārrobežu bezvadu pakalpojumu sniegšanai, dalībvalstīm būtu labāk jākoordinē radiofrekvenču spektra piešķiršanas laiks, tādējādi veicinot bezvadu savienojamību, kas, pamatojoties uz 5G infrastruktūras elastīgajām daudzpakalpojumu spējām, atbalstīs Savienības industriālo pārveidi un digitālo suverenitāti. Koordinēta frekvenču spektra piešķiršana ir īpaši svarīga nolūkā izpildīt savienojamības prasības, kas attiecas uz jauniem lietošanas piemēriem, kuri veicina autotransporta un dzelzceļa mobilitātes un transporta un rūpnieciskās ražošanas darbību digitalizāciju. Šie nosacījumi jo īpaši attiecas uz pakalpojumu kvalitāti, ko izsaka kā jaudu, caurlaidspēju, latentumu, uzticamību un tīkla drošību un noturību.

| (29) | Šajā nolūkā dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar Komisiju un ar Radiofrekvenču spektra politikas grupas atbalstu būtu jādod ieguldījums paraugprakses kopumā un jāvienojas par to attiecībā uz galvenajiem inovatīvajiem piemēriem nozarēs ar pārrobežu dimensiju, piemēram, autotransportā vai dzelzceļa transportā (tostarp pārrobežu koridoros sadarbīgai, satīklotai un automatizētai mobilitātei) un viedajās rūpnīcās. Šāda prakse varētu izmantot ES finansēto izmēģinājuma projektu un izmēģinājumu rezultātus vertikālajās nozarēs, tostarp 5G pārrobežu koridoros. Šādai praksei būtu jānosaka attiecīgie kopīgie frekvenču diapazoni, atļauju piešķiršanas režīmi un nosacījumi operatoriem specializētu (nozaru) bezvadu pakalpojumu sniegšanai. Vienoti atļauju piešķiršanas režīmi varētu attiekties uz individuālām atļaujām operatoriem un nozares ieinteresētajām personām, ietverot frekvenču spektra koplietošanu. Vienoti atļauju piešķiršanas nosacījumi varētu attiekties uz izvēršanu, pakalpojumu kvalitāti, frekvenču spektra koplietošanu, bezvadu sistēmu līdzāspastāvēšanu, frekvenču spektra uzkrāšanu, kiberdrošību un nolīgumiem, par kuriem panākta vienošanās starp mobilo sakaru operatoriem un nozares ieinteresētajām personām, kā arī uz pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt gaisa transportam būtiskus sakarus. Šajā ziņā Radiofrekvenču spektra politikas grupai būtu jāpalīdz Komisijai noteikt, vai ir nepieciešams piešķirt Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei pilnvarojumu izstrādāt harmonizētus frekvenču spektra izmantošanas tehniskos nosacījumus. |
| --- | --- |

(29)

Šajā nolūkā dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar Komisiju un ar Radiofrekvenču spektra politikas grupas atbalstu būtu jādod ieguldījums paraugprakses kopumā un jāvienojas par to attiecībā uz galvenajiem inovatīvajiem piemēriem nozarēs ar pārrobežu dimensiju, piemēram, autotransportā vai dzelzceļa transportā (tostarp pārrobežu koridoros sadarbīgai, satīklotai un automatizētai mobilitātei) un viedajās rūpnīcās. Šāda prakse varētu izmantot ES finansēto izmēģinājuma projektu un izmēģinājumu rezultātus vertikālajās nozarēs, tostarp 5G pārrobežu koridoros. Šādai praksei būtu jānosaka attiecīgie kopīgie frekvenču diapazoni, atļauju piešķiršanas režīmi un nosacījumi operatoriem specializētu (nozaru) bezvadu pakalpojumu sniegšanai. Vienoti atļauju piešķiršanas režīmi varētu attiekties uz individuālām atļaujām operatoriem un nozares ieinteresētajām personām, ietverot frekvenču spektra koplietošanu. Vienoti atļauju piešķiršanas nosacījumi varētu attiekties uz izvēršanu, pakalpojumu kvalitāti, frekvenču spektra koplietošanu, bezvadu sistēmu līdzāspastāvēšanu, frekvenču spektra uzkrāšanu, kiberdrošību un nolīgumiem, par kuriem panākta vienošanās starp mobilo sakaru operatoriem un nozares ieinteresētajām personām, kā arī uz pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt gaisa transportam būtiskus sakarus. Šajā ziņā Radiofrekvenču spektra politikas grupai būtu jāpalīdz Komisijai noteikt, vai ir nepieciešams piešķirt Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei pilnvarojumu izstrādāt harmonizētus frekvenču spektra izmantošanas tehniskos nosacījumus.

| (30) | Īstenojot paraugprakses kopumu, ko dalībvalstis izstrādājušas sadarbībā ar Komisiju, dalībvalstīm būtu jākoordinē frekvenču spektra atļauju piešķiršanas process un jo īpaši jāizmanto vienots atļauju piešķiršanas process saskaņā ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 37. pantu. Šāds process var ietvert kopīga īpaša frekvenču diapazona piešķiršanu saskaņā ar vienotiem atļaujas piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(30)

Īstenojot paraugprakses kopumu, ko dalībvalstis izstrādājušas sadarbībā ar Komisiju, dalībvalstīm būtu jākoordinē frekvenču spektra atļauju piešķiršanas process un jo īpaši jāizmanto vienots atļauju piešķiršanas process saskaņā ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 37. pantu. Šāds process var ietvert kopīga īpaša frekvenču diapazona piešķiršanu saskaņā ar vienotiem atļaujas piešķiršanas nosacījumiem.

| (31) | Rīkkopas īstenošanai par labu nāktu skaidrs process, pienācīga uzraudzība, lielāka pārredzamība un dialogs valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(31)

Rīkkopas īstenošanai par labu nāktu skaidrs process, pienācīga uzraudzība, lielāka pārredzamība un dialogs valstu un Savienības līmenī.

| (32) | Lai izstrādātu rīkkopu, dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā un ciešā sadarbībā ar Komisiju. Attiecīgā gadījumā būtu cieši jāiesaista Radiofrekvenču spektra politikas grupa, Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde un valstu regulatīvās iestādes, Platjoslas kompetences biroju tīkls, strīdu izšķiršanas struktūras un kompetentās iestādes, kas atbild par vienotā informācijas punkta funkciju izpildi. |
| --- | --- |

(32)

Lai izstrādātu rīkkopu, dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā un ciešā sadarbībā ar Komisiju. Attiecīgā gadījumā būtu cieši jāiesaista Radiofrekvenču spektra politikas grupa, Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde un valstu regulatīvās iestādes, Platjoslas kompetences biroju tīkls, strīdu izšķiršanas struktūras un kompetentās iestādes, kas atbild par vienotā informācijas punkta funkciju izpildi.

| (33) | Šis ieteikums neskar konkurences tiesību aktu un valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, |
| --- | --- |

(33)

Šis ieteikums neskar konkurences tiesību aktu un valsts atbalsta noteikumu piemērošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   MĒRĶIS UN DEFINĪCIJAS

| 1. | Šajā ieteikumā ir izklāstīti norādījumi par to, kā izstrādāt paraugpraksi (turpmāk “rīkkopa”) savienojamības veicināšanai nolūkā atbalstīt ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 krīzes, sevišķu uzmanību pievēršot trim jomām, kuru mērķis jo īpaši ir:






  a) | samazināt elektronisko sakaru tīklu, un jo īpaši ļoti augstas veiktspējas tīklu, izvēršanas izmaksas un palielināt tās ātrumu, racionalizējot inženiertehnisko darbu atļauju piešķiršanas procedūras, uzlabojot pārredzamību un stiprinot ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu izveidotā(-o) vienotā(-o) informācijas punkta(-u) spējas, paplašinot tiesības piekļūt esošajai fiziskajai infrastruktūrai, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras, un nosakot pasākumus, kas palīdzētu samazināt elektronisko sakaru tīklu ietekmi uz vidi; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

samazināt elektronisko sakaru tīklu, un jo īpaši ļoti augstas veiktspējas tīklu, izvēršanas izmaksas un palielināt tās ātrumu, racionalizējot inženiertehnisko darbu atļauju piešķiršanas procedūras, uzlabojot pārredzamību un stiprinot ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu izveidotā(-o) vienotā(-o) informācijas punkta(-u) spējas, paplašinot tiesības piekļūt esošajai fiziskajai infrastruktūrai, kuru kontrolē publiskā sektora struktūras, un nosakot pasākumus, kas palīdzētu samazināt elektronisko sakaru tīklu ietekmi uz vidi;

| b) | attiecīgā gadījumā nodrošināt savlaicīgu un investīcijām labvēlīgu piekļuvi 5G radiofrekvenču spektram, šādā nolūkā stimulējot investīcijas frekvenču spektra izmantojumam, kā arī savlaicīgas frekvenču spektra piešķiršanas procedūras 5G sākotnējām frekvenču joslām; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā nodrošināt savlaicīgu un investīcijām labvēlīgu piekļuvi 5G radiofrekvenču spektram, šādā nolūkā stimulējot investīcijas frekvenču spektra izmantojumam, kā arī savlaicīgas frekvenču spektra piešķiršanas procedūras 5G sākotnējām frekvenču joslām;

| c) | izveidot procesu ciešākai frekvenču spektra piešķiršanas koordinācijai, kas sekmē arī novatorisku 5G pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā. |
| --- | --- |

c)

izveidot procesu ciešākai frekvenču spektra piešķiršanas koordinācijai, kas sekmē arī novatorisku 5G pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā.

| 2. | Šajā ieteikumā piemēro definīcijas, kas noteiktas Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvā un Eiropas Elektronisko sakaru kodeksā. |
| --- | --- |

2.

2.   RĪKKOPAS IZSTRĀDES PROCESS

| 3. | Lai izstrādātu rīkkopu jomās, uz kurām attiecas šā ieteikuma 3., 4. un 5. iedaļa, dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā un ciešā sadarbībā ar Komisiju. Attiecīgā gadījumā būtu jāiesaista:






  a) | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde, kā arī valstu regulatīvās iestādes, Platjoslas kompetences biroju tīkls un kompetentās iestādes, kas atbild par vienotā informācijas punkta funkciju izpildi, attiecībā uz jomām, kuras noteiktas 3. iedaļā; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde, kā arī valstu regulatīvās iestādes, Platjoslas kompetences biroju tīkls un kompetentās iestādes, kas atbild par vienotā informācijas punkta funkciju izpildi, attiecībā uz jomām, kuras noteiktas 3. iedaļā;

| b) | Radiofrekvenču spektra politikas grupa un kompetentās valstu regulatīvās iestādes attiecībā uz jomām, kuras noteiktas 4. un 5. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

Radiofrekvenču spektra politikas grupa un kompetentās valstu regulatīvās iestādes attiecībā uz jomām, kuras noteiktas 4. un 5. iedaļā.

| 4. | Līdz 2020. gada 20. decembrim dalībvalstīm būtu jāapzina paraugprakse atbilstīgi 3. un 4. iedaļai, jāapmainās ar šo paraugpraksi savā starpā un jāpaziņo tā Komisijai. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Līdz 2021. gada 30. martam dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar Komisiju būtu jāvienojas par rīkkopu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstīm rīkkopa būtu jāīsteno steidzami un ciešā sadarbībā ar citām dalībvalstīm, Komisiju un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lai nodrošinātu pārredzamību un atvieglotu paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, rīkkopa un visa attiecīgā paziņotā informācija būtu jāpublisko tīmekļvietnē Europa un ar vienoto informācijas punktu starpniecību. |
| --- | --- |

7.

3.   ĻOTI AUGSTAS VEIKTSPĒJAS TĪKLU IZVĒRŠANAS IZMAKSU SAMAZINĀŠANAS UN ĀTRUMA PALIELINĀŠANAS LABĀKA KOORDINĀCIJA SAVIENĪBAS LĪMENĪ

Atļauju piešķiršanas procedūru racionalizēšana

| 8. | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā paraugprakse, kas ļauj vēl vairāk racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras ārpus Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas darbības jomas, kas noteikta tās 1. pantā, un veicināt termiņa ievērošanu un atbilstību citiem nosacījumiem, kas noteikti Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 7. panta 3. punktā, un jāvienojas par šo paraugpraksi. Dalībvalstīm jo īpaši būtu jāizpēta, kā:






  a) | sekmēt atļauju piešķiršanai vai atteikšanai noteiktā maksimālā četru mēnešu termiņa ievērošanu. Lai palielinātu juridisko noteiktību un palīdzētu samazināt administratīvo slogu gadījumā, ja četru mēnešu laikā nav pieņemts skaidrs lēmums, dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja pieteikumu apstiprināt klusējot; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

sekmēt atļauju piešķiršanai vai atteikšanai noteiktā maksimālā četru mēnešu termiņa ievērošanu. Lai palielinātu juridisko noteiktību un palīdzētu samazināt administratīvo slogu gadījumā, ja četru mēnešu laikā nav pieņemts skaidrs lēmums, dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja pieteikumu apstiprināt klusējot;

| b) | vienkāršot un racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras, tostarp vajadzības gadījumā izveidojot paātrinātas atļauju piešķiršanas procedūras un/vai paredzot atbrīvojumus no atļauju saņemšanas, kā arī nosakot tīklu izvēršanas veidus, kam varētu piemērot šīs procedūras un atbrīvojumus; |
| --- | --- |

b)

vienkāršot un racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras, tostarp vajadzības gadījumā izveidojot paātrinātas atļauju piešķiršanas procedūras un/vai paredzot atbrīvojumus no atļauju saņemšanas, kā arī nosakot tīklu izvēršanas veidus, kam varētu piemērot šīs procedūras un atbrīvojumus;

| c) | nodrošināt operatoriem tiesības ar vienotā informācijas punkta starpniecību elektroniski iesniegt pieteikumus nolūkā saņemt visas atļaujas, kas vajadzīgas ļoti augstas veiktspējas tīklu elementu izvēršanas inženiertehniskajiem darbiem; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt operatoriem tiesības ar vienotā informācijas punkta starpniecību elektroniski iesniegt pieteikumus nolūkā saņemt visas atļaujas, kas vajadzīgas ļoti augstas veiktspējas tīklu elementu izvēršanas inženiertehniskajiem darbiem;

| d) | noteikt, ka vienotais informācijas punkts ir vienots kontaktpunkts pieteikumu iesniegšanai par šādiem inženiertehniskajiem darbiem. Šajā nolūkā varētu prasīt, lai vienotais informācijas punkts aktīvi piedalītos atļauju piešķiršanas procedūru koordinēšanā un uzraudzībā visos administratīvajos līmeņos. Tam varētu prasīt arī sekmēt informācijas apmaiņu par šo procedūru norisi starp pieteikumu iesniedzējiem un kompetentajām iestādēm, tostarp paziņot pieteikuma iesniedzējam kompetentās(-o) iestādes(-žu) pieņemto lēmumu. |
| --- | --- |

d)

noteikt, ka vienotais informācijas punkts ir vienots kontaktpunkts pieteikumu iesniegšanai par šādiem inženiertehniskajiem darbiem. Šajā nolūkā varētu prasīt, lai vienotais informācijas punkts aktīvi piedalītos atļauju piešķiršanas procedūru koordinēšanā un uzraudzībā visos administratīvajos līmeņos. Tam varētu prasīt arī sekmēt informācijas apmaiņu par šo procedūru norisi starp pieteikumu iesniedzējiem un kompetentajām iestādēm, tostarp paziņot pieteikuma iesniedzējam kompetentās(-o) iestādes(-žu) pieņemto lēmumu.

| 9. | Dalībvalstīm būtu arī jāapsver paraugprakse, kas ļauj sekmēt Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 43. pantā paredzēto piekļuves tiesību piešķiršanu, ja tas nepieciešams ļoti augstas veiktspējas tīklu elementu izvēršanai. Šādai paraugpraksei būtu jānodrošina, ka gadījumos, kad šādu tīkla elementu izvēršanai ir vajadzīgas gan inženiertehnisko darbu atļaujas, gan piekļuves tiesības, kompetentās iestādes vajadzīgās atļaujas paralēli piešķir vai atsaka ne vēlāk kā četru mēnešu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi, kas ļauj nodrošināt, ka maksa, ko iekasē par atļauju piešķiršanu inženiertehniskajiem darbiem, kuri ir vajadzīgi ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai, ir objektīvi pamatota, pārredzama, nediskriminējoša un samērīga ar tās paredzēto mērķi un ka tā sedz tikai administratīvās izmaksas, kas radušās šādu atļauju piešķiršanas procesā, un jāvienojas par šo paraugpraksi. |
| --- | --- |

10.

Pārredzamības uzlabošana ar vienotā informācijas punkta starpniecību

| 11. | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā atbilstoša paraugprakse, kas ļauj uzlabot pārredzamību attiecībā uz fizisko infrastruktūru tā, lai operatori varētu vieglāk piekļūt visai būtiskajai informācijai par konkrētā teritorijā pieejamo infrastruktūru. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāapsver vienotā informācijas punkta nozīmes stiprināšana un tā funkciju paplašināšana, iekļaujot, piemēram, ģeogrāfisko informāciju (kartes un digitālos modeļus) un integrētu informāciju no dažādiem avotiem (jo īpaši informāciju, ko sniedz kompetentās valsts iestādes jebkurā līmenī, publiskā sektora struktūras un tīkla operatori). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dalībvalstis tiek mudinātas izstrādāt paraugpraksi, kas ļauj nodrošināt, ka direktīvas 4. panta 1. punktā minētā informācija, ja tā ir publiskā sektora struktūru rīcībā, ar vienotā informācijas punkta starpniecību tiek darīta pieejama elektroniskā formātā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja ar vienotā informācijas punkta starpniecību darīt pieejamu tādu informāciju par fizisko infrastruktūru, kas pārsniedz direktīvā noteikto informācijas minimumu, piemēram, par infrastruktūras ģeogrāfisko atrašanās vietu, tās digitālo modeli, veidu un pašreizējo izmantojumu vai tās kopējo un neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Lai vēl vairāk paplašinātu ar vienotā informācijas punkta starpniecību pieejamās informācijas apjomu un veidus, dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja prasīt, lai tīkla operatori ar vienotā informācijas punkta starpniecību elektroniskā formātā darītu pieejamu informāciju par savu esošo fizisko infrastruktūru, kuru tie pēc īpaša pieprasījuma darījuši pieejamu citiem operatoriem. |
| --- | --- |

13.

Plašākas tiesības piekļūt esošajai fiziskajai infrastruktūrai

| 14. | Lai palielinātu operatoriem ļoti augstas veiktspējas tīklu elementu izvēršanai pieejamo iekārtu skaitu un veidus, dalībvalstīm būtu jāizstrādā paraugprakse, kas ļauj operatoriem iegūt piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai (tostarp ēkām un ielu aprīkojumam), kuru kontrolē publiskā sektora struktūras un kura spēj mitināt ļoti augstas veiktspējas tīkla elementus, ar nosacījumiem, kas līdzīgi Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas 3. pantā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

14.

Strīdu izšķiršanas mehānisms

| 15. | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā paraugprakse, kas ļauj uzlabot strīdu izšķiršanas mehānisma efektivitāti un iedarbīgumu attiecībā uz strīdiem, kas saistīti ar piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, un strīdu izšķiršanas struktūru darbību nolūkā atrisināt saistītus jautājumus iespējami īsākā termiņā un sniegt norādījumus pusēm par atbilstīgiem nosacījumiem un maksām, tostarp savlaicīgi publicējot to lēmumus. |
| --- | --- |

15.

Tīklu vides pēdas nospieduma samazināšana

| 16. | Dalībvalstis tiek mudinātas izstrādāt paraugpraksi, kas ļauj stimulēt tādu elektronisko sakaru tīklu izvēršanu, kuru vides pēdas nospiedums ir mazāks, jo īpaši attiecībā uz enerģijas izmantošanu un ar to saistītajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, tostarp:






  a) | nākotnes tīklu vidiskās ilgtspējas novērtēšanas kritērijus; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

nākotnes tīklu vidiskās ilgtspējas novērtēšanas kritērijus;

| b) | stimulus, kas operatoriem tiek nodrošināti vidiski ilgtspējīgu tīklu izvēršanai. |
| --- | --- |

b)

stimulus, kas operatoriem tiek nodrošināti vidiski ilgtspējīgu tīklu izvēršanai.

Ietekmes uz vidi novērtējums

| 17. | Ja Savienības tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2001/42/EK (“Stratēģiskā vides novērtējuma direktīva”), Direktīvā 2011/92/ES (“Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīva”) un Direktīvā 92/43/EEK (“Dzīvotņu direktīva”), ir prasīts veikt ietekmes novērtējumu, un jo īpaši tad, kad iestādes veido satvaru turpmākām projektu attīstīšanas atļaujām, dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi par to, kā veikt vides novērtējumu un ņemt vērā tā rezultātus posmā, kad ir iespējams noteikt un novērtēt ietekmi uz vidi, piemēram, kad operatori iesniedz vispārējus plānus projektiem, kas saistīti ar konkrētu tīklu ierīkošanu vai izvēršanu. |
| --- | --- |

17.

4.   RĪCĪBA VALSTS LĪMENĪ NOLŪKĀ NODROŠINĀT SAVLAICĪGU UN INVESTĪCIJĀM LABVĒLĪGU PIEKĻUVI 5G RADIOFREKVENČU SPEKTRAM

Frekvenču spektra atļauju piešķiršanas procedūru grafiks

| 18. | Neskarot nepārvaramas varas novērtējumu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka radiofrekvenču spektra lietošanas tiesību piešķiršanas procedūru īstenošana Covid-19 krīzes dēļ tiek atlikta uz iespējami īsāku laiku un tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai novērstu vai ierobežotu Covid-19 izplatīšanos. Dalībvalstīm būtu attiecīgi jāatjaunina visi valsts ceļveži, kuri attiecas uz radiofrekvenču spektru. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Lai apmainītos ar paraugpraksi, dalībvalstīm būtu jāprasa salīdzinošas izvērtēšanas forumam saskaņā ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 35. pantu iepriekš izskatīt pasākumu projektus frekvenču spektra lietošanas tiesību piešķiršanai 700 MHz, 3,4–3,8 GHz un 24,25–27,5 GHz frekvenču joslās. |
| --- | --- |

19.

Investīciju stimuli

| 20. | Lai izvērtētu stimulus, ar ko radiofrekvenču spektra lietotājus rosina veikt būtiskas investīcijas 5G tīklu izvēršanā, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija, jo īpaši ar Radiofrekvenču spektra politikas grupas starpniecību, par konkrētiem pasākumiem, kurus tās uzskata par paraugpraksi, tostarp pasākumiem, kuri jau ir īstenoti vai kurus plānots īstenot valsts līmenī, piešķirot radiofrekvenču spektra atļaujas 700 MHz, 3,4–3,8 GHz un 24,25–27,5 GHz frekvenču joslās.
  Jo īpaši dalībvalstīm būtu jāziņo par visiem attiecīgajiem pasākumiem, kuru mērķi ir:






  a) | veicināt tādu rezerves cenu piemērošanu, kuras atspoguļo minimālās maksas par radiofrekvenču spektra lietošanas tiesībām; |
| --- | --- | --- |

20.

Jo īpaši dalībvalstīm būtu jāziņo par visiem attiecīgajiem pasākumiem, kuru mērķi ir:

a)

veicināt tādu rezerves cenu piemērošanu, kuras atspoguļo minimālās maksas par radiofrekvenču spektra lietošanas tiesībām;

| b) | novērst radiofrekvenču spektra nepietiekamību, šādā nolūkā nodrošinot, ka Savienības līmenī harmonizētais radiofrekvenču spektrs tiek piešķirts pilnā apjomā; |
| --- | --- |

b)

novērst radiofrekvenču spektra nepietiekamību, šādā nolūkā nodrošinot, ka Savienības līmenī harmonizētais radiofrekvenču spektrs tiek piešķirts pilnā apjomā;

| c) | nediskriminējoši nodrošināt iespēju maksu par radiofrekvenču spektra lietošanas tiesībām šo tiesību darbības termiņā maksāt pa daļām; |
| --- | --- |

c)

nediskriminējoši nodrošināt iespēju maksu par radiofrekvenču spektra lietošanas tiesībām šo tiesību darbības termiņā maksāt pa daļām;

| d) | izmantot individuālu atļauju piešķiršanas režīmu 24,25–27,5 GHz frekvenču joslai, tādējādi veicinot tās savlaicīgu izmantošanu, tostarp jo īpaši tādu režīmu, kura pamatā ir paātrinātas administratīvās procedūras, ja tās piemēro ģeogrāfiski ierobežotām lietošanas tiesībām; |
| --- | --- |

d)

izmantot individuālu atļauju piešķiršanas režīmu 24,25–27,5 GHz frekvenču joslai, tādējādi veicinot tās savlaicīgu izmantošanu, tostarp jo īpaši tādu režīmu, kura pamatā ir paātrinātas administratīvās procedūras, ja tās piemēro ģeogrāfiski ierobežotām lietošanas tiesībām;

| e) | apvienot finansiālus stimulus ar pienākumiem vai oficiālām saistībām paātrināt vai paplašināt augstas kvalitātes bezvadu pārklājumu; |
| --- | --- |

e)

apvienot finansiālus stimulus ar pienākumiem vai oficiālām saistībām paātrināt vai paplašināt augstas kvalitātes bezvadu pārklājumu;

| f) | saskaņā ar konkurences tiesību aktiem nodrošināt iespēju koplietot pasīvo un aktīvo infrastruktūru, kā arī kopīgi izvērst infrastruktūru, kas balstās uz radiofrekvenču spektra izmantošanu. |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar konkurences tiesību aktiem nodrošināt iespēju koplietot pasīvo un aktīvo infrastruktūru, kā arī kopīgi izvērst infrastruktūru, kas balstās uz radiofrekvenču spektra izmantošanu.

5.   RADIOFREKVENČU SPEKTRA PIEŠĶIRŠANAS PĀRROBEŽU IZMANTOJUMAM LABĀKA KOORDINĀCIJA SAVIENĪBAS LĪMENĪ

| 21. | Lai veicinātu saskaņotu praksi radiofrekvenču spektra lietošanas tiesību piešķiršanā operatoriem nākamās paaudzes (tostarp 5G) bezvadu infrastruktūras izvēršanai industriālam pārrobežu izmantojumam, dalībvalstīm būtu jāizstrādā paraugprakse, kas šajā ziņā ir daļa no rīkkopas, un jāvienojas par šo paraugpraksi, tostarp par to, kā:






  a) | apzināt lietošanas piemērus, kuriem ir pārrobežu dimensija, jo īpaši autotransporta, dzelzceļa transporta un rūpnieciskās ražošanas jomā, saskaņā ar Savienības prioritātēm (12) 5G izvēršanā; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

apzināt lietošanas piemērus, kuriem ir pārrobežu dimensija, jo īpaši autotransporta, dzelzceļa transporta un rūpnieciskās ražošanas jomā, saskaņā ar Savienības prioritātēm (12) 5G izvēršanā;

| b) | katram apzinātajam lietošanas piemēram noteikt kopīgu īpašu frekvenču diapazonu kopā ar atbilstīgu vienotu atļauju piešķiršanas režīmu, kā arī ar šādām atļaujām saistītos nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāri robežām sniegtu pakalpojumu nepārtrauktību, tostarp, bet ne tikai, pakalpojumu kvalitāti un tīkla drošību. |
| --- | --- |

b)

katram apzinātajam lietošanas piemēram noteikt kopīgu īpašu frekvenču diapazonu kopā ar atbilstīgu vienotu atļauju piešķiršanas režīmu, kā arī ar šādām atļaujām saistītos nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāri robežām sniegtu pakalpojumu nepārtrauktību, tostarp, bet ne tikai, pakalpojumu kvalitāti un tīkla drošību.

| 22. | Dalībvalstis tiek aicinātas izmantot 21. punktā minēto rīkkopas paraugpraksi, piemērojot to attiecīgajiem lietotājiem savā teritorijā, lai līdz 2022. gada 30. martam kopīgi noteiktu kopīgos aspektus vienotajā atļauju piešķiršanas procesā saskaņā ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa 37. pantu un īstenotu šo procesu. |
| --- | --- |

22.

6.   ZIŅOŠANA

| 23. | Līdz 2021. gada 30. aprīlim dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai rīkkopas īstenošanas ceļvedis. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Līdz 2022. gada 30. aprīlim dalībvalstīm būtu jāziņo par rīkkopas īstenošanu. |
| --- | --- |

24.

Briselē, 2020. gada 18. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  Padomes secinājumi par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu, 2020. gada 9. jūnijs, 8711/20.https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/lv/pdf

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/61/ES (2014. gada 15. maijs) par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (OV L 155, 23.5.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvas 2014/61/ES par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai īstenošanu, COM(2018) 492, 2018. gada 27. jūnijs.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/899 (2017. gada 17. maijs) par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā (OV L 138, 25.5.2017., 131. lpp.).

9

(10)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “5G Eiropai. Rīcības plāns”, COM(2016) 588 final.

10

(11)  Komisijas Ieteikums (ES) 2019/534 (2019. gada 26. marts) 5G tīklu kiberdrošība (OV L 88, 29.3.2019., 42. lpp.).

11

(12)  Sk. jo īpaši Komisijas paziņojumus COM(2016) 587 un COM(2020) 67.

12

---