# Az Európai Unió L 342/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 342 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. október 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 342

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. október 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1497 végrehajtási rendelete (2020. október 15.) a Corynebacterium glutamicum KCCM 80184 és az Escherichia coli KCCM 80096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1498 végrehajtási rendelete (2020. október 15.) a tiofanát-metil hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1499 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Olaszországban való előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2020) 5026. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1500 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Litvániában való termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2020) 5031. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1501 végrehajtási határozata (2020. október 14.) a Németország által az 1321/2014/EU bizottsági rendelet egyes rendelkezései alól adott ideiglenes mentesség tekintetében az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elvégzett értékelésről
  (az értesítés a C(2020) 6891. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1502 határozata (2020. október 15.) a személyes adatoknak a Bizottság által az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében történő kezelésével összefüggésben az érintettek tájékoztatására és egyes jogaik korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról | 25 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1497 végrehajtási rendelete (2020. október 15.) a Corynebacterium glutamicum KCCM 80184 és az Escherichia coli KCCM 80096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

Escherichia coli

1

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1498 végrehajtási rendelete (2020. október 15.) a tiofanát-metil hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

5

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1499 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Olaszországban való előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2020) 5026. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 5026. számú dokumentummal történt)

1

8

*

A Bizottság (EU) 2020/1500 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Litvániában való termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2020) 5031. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 5031. számú dokumentummal történt)

1

15

*

A Bizottság (EU) 2020/1501 végrehajtási határozata (2020. október 14.) a Németország által az 1321/2014/EU bizottsági rendelet egyes rendelkezései alól adott ideiglenes mentesség tekintetében az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elvégzett értékelésről
  (az értesítés a C(2020) 6891. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 6891. számú dokumentummal történt)

1

23

*

A Bizottság (EU) 2020/1502 határozata (2020. október 15.) a személyes adatoknak a Bizottság által az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében történő kezelésével összefüggésben az érintettek tájékoztatására és egyes jogaik korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

25

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energiára vonatkozó kedvezményes adómérték alkalmazásának Németország számára a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban történő engedélyezéséről szóló, 2020. október 12-i (EU) 2020/1436 tanácsi végrehajtási határozathoz ( HL L 331., 2020.10.12. ) | 31 |
| | * | Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2018. március 5-i (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 63., 2018.3.6. ) | 32 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energiára vonatkozó kedvezményes adómérték alkalmazásának Németország számára a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban történő engedélyezéséről szóló, 2020. október 12-i (EU) 2020/1436 tanácsi végrehajtási határozathoz ( HL L 331., 2020.10.12. )

( HL L 331., 2020.10.12. )

31

*

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2018. március 5-i (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 63., 2018.3.6. )

( HL L 63., 2018.3.6. )

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1497 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 15.)

a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. november 12-i véleményében (2), megállapította, hogy a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati, sem az emberi egészségre, sem pedig a környezetre. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. november 12-i véleményében (2), megállapította, hogy a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati, sem az emberi egészségre, sem pedig a környezetre.

| (5) | A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj esetében hatékony metioninforrás, és védeni kell a bendőben való lebomlástól annak érdekében, hogy a kérődzőkben a kérődzőktől eltérő fajokhoz hasonló mértékben hasznosuljon. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy a Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 által termelt L-metionin valamennyi állatfaj esetében hatékony metioninforrás, és védeni kell a bendőben való lebomlástól annak érdekében, hogy a kérődzőkben a kérődzőktől eltérő fajokhoz hasonló mértékben hasznosuljon.

| (6) | A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (7) | Az említett adalékanyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(7)

Az említett adalékanyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aminosavak, sóik és analógjaik” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként való használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2019; 17(12):5917.

2

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik |
| 3c305 | – | L-metionin | Az adalékanyag összetétele

  Por, legalább 98,5 %-os L-metionin-tartalommal és legfeljebb 0,5 %-os nedvességtartalommal
  -----------------

  A hatóanyag jellemzése

  A Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 fermentációja útján előállított L-metionin
  Kémiai képlet: C5H11NO2S
  CAS-szám: 63-68-3
  -----------------

  Analitikai módszerek
   (1)

  A takarmány-adalékanyagban található L-metionin meghatározására:






  — | a Food Chemical Codex L-metioninról szóló monográfiája (meghatározás) és |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik

3c305

–

L-metionin

Az adalékanyag összetétele

Por, legalább 98,5 %-os L-metionin-tartalommal és legfeljebb 0,5 %-os nedvességtartalommal

-----------------

A hatóanyag jellemzése

A Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 és az Escherichia coli KCCM 80 096 fermentációja útján előállított L-metionin

Kémiai képlet: C5H11NO2S

CAS-szám: 63-68-3

-----------------

Analitikai módszerek
   (1)

A takarmány-adalékanyagban található L-metionin meghatározására:

—

a Food Chemical Codex L-metioninról szóló monográfiája (meghatározás) és

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (számszerű meghatározás) |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (számszerű meghatározás)

Az előkeverékekben található L-metionin meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 és |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 és

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont) |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont)

A takarmánykeverékekben és takarmány-alapanyagokban található L-metionin meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont) |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont)

A vízben található L-metionin meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS).

Valamennyi faj

–

–

–

| 1. | Az L-metionin forgalomba hozatala és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

1.

Az L-metionin forgalomba hozatala és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett.

| 2. | Az L-metionin az ivóvízen keresztül felhasználható. |
| --- | --- |

2.

Az L-metionin az ivóvízen keresztül felhasználható.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek címkézése révén fel kell tüntetni a következőt:
  „Az L-metioninnal – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.” |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek címkézése révén fel kell tüntetni a következőt:

„Az L-metioninnal – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.”

2030.11.5.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1498 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 15.)

a tiofanát-metil hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/53/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a tiofanát-metil hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/53/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a tiofanát-metil hatóanyagot.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

| (3) | A tiofanát-metil hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2020. október 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

A tiofanát-metil hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2020. október 31-én lejár.

| (4) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a tiofanát-metil hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására. |
| --- | --- |

(4)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a tiofanát-metil hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására.

| (5) | A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (6) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2016. november 1-jén benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2016. november 1-jén benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (7) | A Hatóság közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt. A Hatóság ezenkívül észrevételezés céljából elküldte a kérelmezőknek és a tagállamoknak a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyről nyilvános konzultációt is indított. A Hatóság a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt. A Hatóság ezenkívül észrevételezés céljából elküldte a kérelmezőknek és a tagállamoknak a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyről nyilvános konzultációt is indított. A Hatóság a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak.

| (8) | A Hatóság 2018. január 17-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását, hogy a tiofanát-metil várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet (6) 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. Állásfoglalásában a Hatóság számos aggályt fogalmazott meg, és hiányzó adatokra hívta fel a figyelmet. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2018. január 17-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását, hogy a tiofanát-metil várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet (6) 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. Állásfoglalásában a Hatóság számos aggályt fogalmazott meg, és hiányzó adatokra hívta fel a figyelmet.

| (9) | A Bizottság 2018. október 24-én benyújtotta a tiofanát-metil jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságához, amely azt több ülésen is megvitatta. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2018. október 24-én benyújtotta a tiofanát-metil jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságához, amely azt több ülésen is megvitatta.

| (10) | A kérelmező 2020. július 10-i levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy visszavonja a tiofanát-metil jóváhagyásának meghosszabbítása iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező 2020. július 10-i levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy visszavonja a tiofanát-metil jóváhagyásának meghosszabbítása iránti kérelmét.

| (11) | Ezért a tiofanát-metil jóváhagyását nem indokolt meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(11)

Ezért a tiofanát-metil jóváhagyását nem indokolt meghosszabbítani.

| (12) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani a tiofanát-metil-tartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani a tiofanát-metil-tartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására.

| (14) | Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a tiofanát-metil-tartalmú növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak e rendelet hatálybalépésétől számítva legfeljebb 12 hónapig tarthat. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a tiofanát-metil-tartalmú növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak e rendelet hatálybalépésétől számítva legfeljebb 12 hónapig tarthat.

| (15) | Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a tiofanát-metil jóváhagyása érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a tiofanát-metil jóváhagyása érdekében.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítása

A tiofanát-metil hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében található táblázat tiofanát-metilre vonatkozó 105. sorát el kell hagyni.

3. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok legkésőbb 2021. április 19-ig visszavonják a tiofanát-metil hatóanyagú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyeket.

4. cikk

Türelmi idő

A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek legkésőbb 2021. október 19-ig le kell járnia.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2005/53/EK irányelve (2005. szeptember 16.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórtalonil, klórtoluron, cipermetrin, daminozid és tiofanát-metil hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (HL L 241., 2005.9.17., 51. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance thiophanate-methyl (Állásfoglalás a tiofanát-metil hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatáról) EFSA Journal 2018;16(1):5133. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5133

6

---

HATÁROZATOK

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1499 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. július 28.)

a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Olaszországban való előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságáról

(az értesítés a C(2020) 5026. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 35. cikke (3) bekezdésére,

a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYÁLLÁS

TÉNYÁLLÁS

| (1) | 2019. december 3-án az Enel Green Power (a továbbiakban: a kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján kérelmet (a továbbiakban: a kérelem) nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelem megfelel az (EU) 2016/1804 bizottsági végrehajtási határozat 1. cikke (1) bekezdésének (2). |
| --- | --- |

(1)

2019. december 3-án az Enel Green Power (a továbbiakban: a kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján kérelmet (a továbbiakban: a kérelem) nyújtott be a Bizottsághoz. A kérelem megfelel az (EU) 2016/1804 bizottsági végrehajtási határozat 1. cikke (1) bekezdésének (2).

2

| (2) | A kérelem a kérelmező által Olaszország területén nyújtott, a 2014/25/EU irányelv 9. cikkében említett megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozik. A kérelemben ismertetett szolgáltatások a következők: nap-, szél, mini vízerőművekből nyert és geotermális energia. A kérelmező nem foglalja kérelmébe a biomasszát és biogázt, mert érvelése szerint – a Bizottság gyakorlata alapján – az e technológiákat jelenleg támogató ösztönző rendszerek arra engednek következtetni, hogy a kapcsolódó piacok még nincsenek közvetlen módon kitéve a versenynek. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem a kérelmező által Olaszország területén nyújtott, a 2014/25/EU irányelv 9. cikkében említett megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozik. A kérelemben ismertetett szolgáltatások a következők: nap-, szél, mini vízerőművekből nyert és geotermális energia. A kérelmező nem foglalja kérelmébe a biomasszát és biogázt, mert érvelése szerint – a Bizottság gyakorlata alapján – az e technológiákat jelenleg támogató ösztönző rendszerek arra engednek következtetni, hogy a kapcsolódó piacok még nincsenek közvetlen módon kitéve a versenynek.

| (3) | A kérelemhez nem csatoltak független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott állásfoglalást. Ennek következtében a 2014/25/EU irányelv IV. melléklete 1. pontjának megfelelően a Bizottság 105 munkanapon belül végrehajtási jogi aktust fogad el a kérelemről. Az eredeti határidőt a 2014/25/EU irányelv IV. mellékletének 2. pontja szerint felfüggesztették. A kérelmező és a Bizottság által a végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozóan megállapított határidő 2020. július 31-én jár le. |
| --- | --- |

(3)

A kérelemhez nem csatoltak független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott állásfoglalást. Ennek következtében a 2014/25/EU irányelv IV. melléklete 1. pontjának megfelelően a Bizottság 105 munkanapon belül végrehajtási jogi aktust fogad el a kérelemről. Az eredeti határidőt a 2014/25/EU irányelv IV. mellékletének 2. pontja szerint felfüggesztették. A kérelmező és a Bizottság által a végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozóan megállapított határidő 2020. július 31-én jár le.

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (4) | A 2014/25/EU irányelv többek között a villamos energia 2014/25/EU irányelv értelmében történő előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/25/EU irányelv többek között a villamos energia 2014/25/EU irányelv értelmében történő előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették.

| (5) | A 2014/25/EU irányelv előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek valamelyikének folytatására irányuló szerződések abban az esetben nem tartoznak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, az közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettség értékelése objektív kritériumok alapján történik, amelyek magukban foglalhatják az érintett termékek vagy szolgáltatások jellemzőit, a kínálati vagy keresleti oldalon helyettesíthetőnek tekinthető alternatív termékek vagy szolgáltatások meglétét, az árakat, valamint a szóban forgó termékek vagy szolgáltatások esetében egynél több szállító vagy szolgáltató tényleges vagy potenciális jelenlétét. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/25/EU irányelv előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek valamelyikének folytatására irányuló szerződések abban az esetben nem tartoznak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, az közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettség értékelése objektív kritériumok alapján történik, amelyek magukban foglalhatják az érintett termékek vagy szolgáltatások jellemzőit, a kínálati vagy keresleti oldalon helyettesíthetőnek tekinthető alternatív termékek vagy szolgáltatások meglétét, az árakat, valamint a szóban forgó termékek vagy szolgáltatások esetében egynél több szállító vagy szolgáltató tényleges vagy potenciális jelenlétét.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

3.1.   Korlátlan belépés a piacra

Korlátlan belépés a piacra

| (6) | A piacra való belépés akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét a piacnak megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel, amely a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozóan a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre hivatkozik (3). |
| --- | --- |

(6)

A piacra való belépés akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét a piacnak megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel, amely a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozóan a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre hivatkozik (3).

3

| (7) | A Bizottság számára hozzáférhető információk alapján Olaszország a 115/2015. sz. törvény 26. cikke és a 122/2016. sz. törvény 33. cikke által a későbbiekben módosított 93/2011. sz. törvényerejű rendelet révén ültette át a 2009/72/EK irányelvet nemzeti jogába. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében korlátlan az érintett piacra való belépés. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság számára hozzáférhető információk alapján Olaszország a 115/2015. sz. törvény 26. cikke és a 122/2016. sz. törvény 33. cikke által a későbbiekben módosított 93/2011. sz. törvényerejű rendelet révén ültette át a 2009/72/EK irányelvet nemzeti jogába. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében korlátlan az érintett piacra való belépés.

3.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

A versenynek való közvetlen kitettség

| (8) | A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik vizsgálandó paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Mivel a kérelem által érintett egyes tevékenységekre vonatkozó feltételek eltérőek, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni az érintett piacokon fennálló különböző helyzeteket. |
| --- | --- |

(8)

A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik vizsgálandó paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Mivel a kérelem által érintett egyes tevékenységekre vonatkozó feltételek eltérőek, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni az érintett piacokon fennálló különböző helyzeteket.

önmagában

| (9) | Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Mindenekelőtt a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékelésénél használt kritériumok és módszerek nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. vagy 102. cikke, illetve a 139/2004/EK tanácsi rendelet (4) alapján végzett értékeléskor kell alkalmazni, ahogy azt a Törvényszék megerősítette (5). |
| --- | --- |

(9)

Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Mindenekelőtt a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékelésénél használt kritériumok és módszerek nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. vagy 102. cikke, illetve a 139/2004/EK tanácsi rendelet (4) alapján végzett értékeléskor kell alkalmazni, ahogy azt a Törvényszék megerősítette (5).

4

5

| (10) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. |
| --- | --- |

(10)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

3.3.   Az érintett piac(ok) meghatározása

Az érintett piac(ok) meghatározása

| (11) | 2012-ben a Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában (6) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piacát külön piacként határozta meg. |
| --- | --- |

(11)

2012-ben a Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában (6) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piacát külön piacként határozta meg.

6

| (12) | 2017-ben a Bizottság a holland villamosenergia-piac tekintetében elfogadta az (EU) 2018/71 végrehajtási határozatot (7). Hollandia esetében a Bizottság úgy vélte, hogy nincs szükség a forrástól függő külön villamosenergia-piacok meghatározására. A 2012/539/EU végrehajtási határozattól való eltérés fő okai Olaszország kapcsán a következők voltak: a megújuló villamos energiát nem egy nem piaci egységnek, hanem közvetlenül a nagykereskedelmi piacon értékesítették, azaz Németországban az átvitelirendszer-üzemeltető, Olaszországban pedig a Gestore dei Servizi Energetici (GSE) részére, a megújuló villamos energia betáplálása nem élvez elsőbbséget, a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára egy betáplálási felár formájában került meghatározásra (a német és olasz példában szereplő rögzített árral szemben), valamint a megújulóknak nyújtott támogatásokat a kezdetektől ajánlattételi eljárás alapján ítélték oda, amelynek során különböző technológiák versenyeztek előre meghatározott összegű támogatásokért. |
| --- | --- |

(12)

2017-ben a Bizottság a holland villamosenergia-piac tekintetében elfogadta az (EU) 2018/71 végrehajtási határozatot (7). Hollandia esetében a Bizottság úgy vélte, hogy nincs szükség a forrástól függő külön villamosenergia-piacok meghatározására. A 2012/539/EU végrehajtási határozattól való eltérés fő okai Olaszország kapcsán a következők voltak: a megújuló villamos energiát nem egy nem piaci egységnek, hanem közvetlenül a nagykereskedelmi piacon értékesítették, azaz Németországban az átvitelirendszer-üzemeltető, Olaszországban pedig a Gestore dei Servizi Energetici (GSE) részére, a megújuló villamos energia betáplálása nem élvez elsőbbséget, a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára egy betáplálási felár formájában került meghatározásra (a német és olasz példában szereplő rögzített árral szemben), valamint a megújulóknak nyújtott támogatásokat a kezdetektől ajánlattételi eljárás alapján ítélték oda, amelynek során különböző technológiák versenyeztek előre meghatározott összegű támogatásokért.

7

| (13) | A jelen kérelemben a kérelmező azt az álláspontot képviseli, hogy Olaszországban a megújuló energiaforrásokból és hagyományos energiaforrásokból előállított nagykereskedelmi villamos energia egyazon piac részét képezi. |
| --- | --- |

(13)

A jelen kérelemben a kérelmező azt az álláspontot képviseli, hogy Olaszországban a megújuló energiaforrásokból és hagyományos energiaforrásokból előállított nagykereskedelmi villamos energia egyazon piac részét képezi.

| (14) | Az Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato olasz versenyhivatal (a továbbiakban: AGCM) 2020. március 6-i beadványában úgy ítéli meg, hogy nem lehet a megújuló energiaforrásokból előállított energiatermelés vonatkozásában a hagyományos energiaforrásokból előállított energiatermeléstől eltérő külön piacot meghatározni. A hatóság megjegyzi, hogy a megújuló és hagyományos energiaforrásokból való termelés a villamosenergia-kereslet szempontjából egymással tökéletesen helyettesíthető, és a piaci feltételek mellett értékesített megújuló energia aránya magas (a teljes mennyiség több mint 50 %-a). E tekintetben az AGCM azzal érvel, hogy a megújuló forrásokból származó energiatermelésnek nyújtott ösztönzőket 2012 óta jelentősen csökkentették, és idővel ezek szintje általában biztosította a villamosenergia-termelők által viselt költségek teljes ellentételezését. |
| --- | --- |

(14)

Az Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato olasz versenyhivatal (a továbbiakban: AGCM) 2020. március 6-i beadványában úgy ítéli meg, hogy nem lehet a megújuló energiaforrásokból előállított energiatermelés vonatkozásában a hagyományos energiaforrásokból előállított energiatermeléstől eltérő külön piacot meghatározni. A hatóság megjegyzi, hogy a megújuló és hagyományos energiaforrásokból való termelés a villamosenergia-kereslet szempontjából egymással tökéletesen helyettesíthető, és a piaci feltételek mellett értékesített megújuló energia aránya magas (a teljes mennyiség több mint 50 %-a). E tekintetben az AGCM azzal érvel, hogy a megújuló forrásokból származó energiatermelésnek nyújtott ösztönzőket 2012 óta jelentősen csökkentették, és idővel ezek szintje általában biztosította a villamosenergia-termelők által viselt költségek teljes ellentételezését.

| (15) | A Bizottság megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrásokból Olaszországban előállított villamos energiát számos, eltérő tulajdonságokkal rendelkező rendszer támogatja. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrásokból Olaszországban előállított villamos energiát számos, eltérő tulajdonságokkal rendelkező rendszer támogatja.

| (16) | A Bizottság Olaszország kapcsán négy, a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató rendszer jellemzőit elemezte ki 2012/539/EU végrehajtási határozatában. Tekintettel az Olaszországban e határozat elfogadását követően bevezetett, megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató rendszerek eltérő tulajdonságaira, a piac az e preambulumbekezdésekben szereplő elemzés céljából felosztásra kerül egyrészt a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelés Olaszországban való támogatása érdekében bevezetett, 2012/539/EU végrehajtási határozatban kielemzett rendszerekre, másrészt az e határozat elfogadását követően bevezetett, megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató rendszerekre. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság Olaszország kapcsán négy, a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató rendszer jellemzőit elemezte ki 2012/539/EU végrehajtási határozatában. Tekintettel az Olaszországban e határozat elfogadását követően bevezetett, megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató rendszerek eltérő tulajdonságaira, a piac az e preambulumbekezdésekben szereplő elemzés céljából felosztásra kerül egyrészt a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelés Olaszországban való támogatása érdekében bevezetett, 2012/539/EU végrehajtási határozatban kielemzett rendszerekre, másrészt az e határozat elfogadását követően bevezetett, megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató rendszerekre.

| (17) | Ezzel összefüggésben fontos megemlíteni, hogy az érintett piacokon nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, normál esetben versenynyomást gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre. |
| --- | --- |

(17)

Ezzel összefüggésben fontos megemlíteni, hogy az érintett piacokon nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, normál esetben versenynyomást gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre.

3.4.   Az érintett földrajzi piac meghatározása

Az érintett földrajzi piac meghatározása

| (18) | A villamosenergia-ágazatban az érintett földrajzi piacot gyakran nemzeti kiterjedésűnek tekintik. Az érintett földrajzi terület az ajánlattételi övezet hálózati kapacitáskorlátokat tükröző konfigurációjától is függhet. |
| --- | --- |

(18)

A villamosenergia-ágazatban az érintett földrajzi piacot gyakran nemzeti kiterjedésűnek tekintik. Az érintett földrajzi terület az ajánlattételi övezet hálózati kapacitáskorlátokat tükröző konfigurációjától is függhet.

| (19) | A Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában megállapította, hogy a hálózati kapacitáskorlátok fennállása miatt az északi és a déli makroövezeteket tekinti a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése által érintett földrajzi piacnak a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 30. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában megállapította, hogy a hálózati kapacitáskorlátok fennállása miatt az északi és a déli makroövezeteket tekinti a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése által érintett földrajzi piacnak a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 30. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül.

8

| (20) | A kérelmező azon a véleményen van, hogy a földrajzi piac nemzeti kiterjedésű. |
| --- | --- |

(20)

A kérelmező azon a véleményen van, hogy a földrajzi piac nemzeti kiterjedésű.

| (21) | Az olasz hatóságok 2020. március 6-i beadványukban rámutatnak, hogy a déli makroövezet és Szardínia közötti árkülönbség majdnem nullára csökkent, míg a déli makroövezet és a szicíliai makroövezet közötti árkülönbség csökkent. Az AGCM kiemeli az olasz piacot érintő decentralizálási folyamatot, amely a Herfindahl-Hirschman-index (HHI) nemzeti szinten történő folyamatos csökkenéséből is kitűnik (2018-ban 549, 2017-ben 686, 2016-ban 713 és 2012-ben 884). A kérelmező 2019. szeptember 19-i beadványában benyújtotta HHI-számítását. Az AGCM ugyanakkor rámutat arra, hogy úgy tűnik, hogy az ország többi részéhez képest legalább egy makroövezetben (Szicília) folyamatosan jelentősen eltérő övezeti árakat alkalmaznak. |
| --- | --- |

(21)

Az olasz hatóságok 2020. március 6-i beadványukban rámutatnak, hogy a déli makroövezet és Szardínia közötti árkülönbség majdnem nullára csökkent, míg a déli makroövezet és a szicíliai makroövezet közötti árkülönbség csökkent. Az AGCM kiemeli az olasz piacot érintő decentralizálási folyamatot, amely a Herfindahl-Hirschman-index (HHI) nemzeti szinten történő folyamatos csökkenéséből is kitűnik (2018-ban 549, 2017-ben 686, 2016-ban 713 és 2012-ben 884). A kérelmező 2019. szeptember 19-i beadványában benyújtotta HHI-számítását. Az AGCM ugyanakkor rámutat arra, hogy úgy tűnik, hogy az ország többi részéhez képest legalább egy makroövezetben (Szicília) folyamatosan jelentősen eltérő övezeti árakat alkalmaznak.

| (22) | A Bizottság egyetért azzal, hogy az elmúlt nyolc évben az árkülönbségek alakulása igen jelentős konvergenciát mutatott a makroövezetek között. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy a szicíliai makroövezet piacán fennálló felár fennmaradása indokolja ezen övezet elválasztását az olasz piac többi részétől. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság egyetért azzal, hogy az elmúlt nyolc évben az árkülönbségek alakulása igen jelentős konvergenciát mutatott a makroövezetek között. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy a szicíliai makroövezet piacán fennálló felár fennmaradása indokolja ezen övezet elválasztását az olasz piac többi részétől.

| (23) | Az e határozat szerinti értékelés alkalmazásában és a versenyjog és az állami támogatásra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a Bizottság úgy véli, hogy két érintett földrajzi piac van: Egyrészt az északi, déli és szardíniai makroövezet, másrészt a szicíliai makroövezet. |
| --- | --- |

(23)

Az e határozat szerinti értékelés alkalmazásában és a versenyjog és az állami támogatásra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a Bizottság úgy véli, hogy két érintett földrajzi piac van: Egyrészt az északi, déli és szardíniai makroövezet, másrészt a szicíliai makroövezet.

3.5.   Piacelemzés

Piacelemzés

| (24) | A Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában arra a következtetésre jutott, hogy csak a hagyományos erőforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése mentesülhet a közbeszerzési szabályok alól. A határozat megállapította, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltétel a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében Olaszország területén teljesítettnek tekintendő, kivéve Szardíniát és Szicíliát. A határozat elemezte a megújuló energiaforrásokra vonatkozó négy ösztönző rendszert. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában arra a következtetésre jutott, hogy csak a hagyományos erőforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése mentesülhet a közbeszerzési szabályok alól. A határozat megállapította, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltétel a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében Olaszország területén teljesítettnek tekintendő, kivéve Szardíniát és Szicíliát. A határozat elemezte a megújuló energiaforrásokra vonatkozó négy ösztönző rendszert.

| (25) | Az 1992. április 29-i Comitato Interministeriale Prezzi (CIP6) mechanizmus egy jogszabályban meghatározott betáplálási tarifát jelent a megújuló energiaforrásokból és a megújulóhoz hasonló energiaforrásokból, azaz kombinált hő- és energiatermelő erőművekben előállított villamos energiából előállított villamos energia esetében. A mechanizmus fedezi a működési költségeket, a tőkeköltséget, a tüzelőanyag-költséget, és tartalmaz egy ösztönző elemet, amely az életciklus első 8 évében alkalmazható. |
| --- | --- |

(25)

Az 1992. április 29-i Comitato Interministeriale Prezzi (CIP6) mechanizmus egy jogszabályban meghatározott betáplálási tarifát jelent a megújuló energiaforrásokból és a megújulóhoz hasonló energiaforrásokból, azaz kombinált hő- és energiatermelő erőművekben előállított villamos energiából előállított villamos energia esetében. A mechanizmus fedezi a működési költségeket, a tőkeköltséget, a tüzelőanyag-költséget, és tartalmaz egy ösztönző elemet, amely az életciklus első 8 évében alkalmazható.

| (26) | A mindent magában foglaló tarifát (a továbbiakban: TO) a 200 kW-nál kisebb beépített kapacitással rendelkező üzemek, a szélerőműparkok és az 1 MW-nál kisebb teljesítményű, egyéb típusú megújuló energiaforrást használó létesítmények vehetik igénybe. Ez a rendszer 15 évre garantált, önkéntes, és a zöld bizonyítvány rendszer alternatívája. A mindent magában foglaló tarifa tartalmazza az energia árát és az ösztönzőt. |
| --- | --- |

(26)

A mindent magában foglaló tarifát (a továbbiakban: TO) a 200 kW-nál kisebb beépített kapacitással rendelkező üzemek, a szélerőműparkok és az 1 MW-nál kisebb teljesítményű, egyéb típusú megújuló energiaforrást használó létesítmények vehetik igénybe. Ez a rendszer 15 évre garantált, önkéntes, és a zöld bizonyítvány rendszer alternatívája. A mindent magában foglaló tarifa tartalmazza az energia árát és az ösztönzőt.

| (27) | A zöld bizonyítványok mechanizmusa (a továbbiakban: CV) azon alapul, hogy kötelező kvótákat határoznak meg a hagyományos forrásokból előállított villamos energia termelői és importőrei számára, akiknek minden évben egy bizonyos számú zöld bizonyítványt kell benyújtaniuk. A zöld bizonyítványokat ezt követően felosztják a megújuló energiát használó létesítmények között az energia előállításához használt energiaforrásától függően, és egy külön, azaz az energiapiactól elkülönített piacon kereskedni lehet velük. A megújuló energiával előállított villamos energia termelői bevételre tesznek szert a megújuló energiával előállított villamos energia eladásából és – ösztönzőként – a zöld bizonyítványok értékesítéséből. A zöld bizonyítványok értékét a – hagyományos forrásokból előállított villamos energia termelői és importőrei által támasztott – kereslet és a – megújuló forrásokból előállított villamos energia termeléséből származó – kínálat viszonya határozza meg. A zöld bizonyítvány rendszerhez az 1MW-nál nagyobb teljesítményű létesítmények (kivéve a fényelektromos energiát használó létesítményeket), illetve a 200kW-nál nagyobb kapacitású szélenergia-termelők csatlakozhatnak. |
| --- | --- |

(27)

A zöld bizonyítványok mechanizmusa (a továbbiakban: CV) azon alapul, hogy kötelező kvótákat határoznak meg a hagyományos forrásokból előállított villamos energia termelői és importőrei számára, akiknek minden évben egy bizonyos számú zöld bizonyítványt kell benyújtaniuk. A zöld bizonyítványokat ezt követően felosztják a megújuló energiát használó létesítmények között az energia előállításához használt energiaforrásától függően, és egy külön, azaz az energiapiactól elkülönített piacon kereskedni lehet velük. A megújuló energiával előállított villamos energia termelői bevételre tesznek szert a megújuló energiával előállított villamos energia eladásából és – ösztönzőként – a zöld bizonyítványok értékesítéséből. A zöld bizonyítványok értékét a – hagyományos forrásokból előállított villamos energia termelői és importőrei által támasztott – kereslet és a – megújuló forrásokból előállított villamos energia termeléséből származó – kínálat viszonya határozza meg. A zöld bizonyítvány rendszerhez az 1MW-nál nagyobb teljesítményű létesítmények (kivéve a fényelektromos energiát használó létesítményeket), illetve a 200kW-nál nagyobb kapacitású szélenergia-termelők csatlakozhatnak.

| (28) | A zöld bizonyítványokat 2016 januárjában módosították és GRIN-re nevezték át. A GRIN a rendszer kedvezményezettjeinek a villamosenergia-áron felül fizetett negyedéves felár útján működik. A GRIN keretében kifizetett összegek és időtartamuk pontosan megegyeznek azzal, amit a kedvezményezettek kaptak volna a régebbi zöld bizonyítványok keretében. |
| --- | --- |

(28)

A zöld bizonyítványokat 2016 januárjában módosították és GRIN-re nevezték át. A GRIN a rendszer kedvezményezettjeinek a villamosenergia-áron felül fizetett negyedéves felár útján működik. A GRIN keretében kifizetett összegek és időtartamuk pontosan megegyeznek azzal, amit a kedvezményezettek kaptak volna a régebbi zöld bizonyítványok keretében.

| (29) | Az energiaszámlák rendszere (a továbbiakban: CE) a fényelektromos forrásokból előállított villamos energia termelését ösztönzi egy betáplálási felárral, ami azt jelenti, hogy a termelők a másnapi piacon érvényes piaci áron felül még egy ösztönző díjazásban is részesülnek. Ez az ösztönző rendszer 20 évre garantált. |
| --- | --- |

(29)

Az energiaszámlák rendszere (a továbbiakban: CE) a fényelektromos forrásokból előállított villamos energia termelését ösztönzi egy betáplálási felárral, ami azt jelenti, hogy a termelők a másnapi piacon érvényes piaci áron felül még egy ösztönző díjazásban is részesülnek. Ez az ösztönző rendszer 20 évre garantált.

| (30) | E rendszerek jellemzői, valamint az előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének sajátosságai alapján a Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel a megújuló energiaforrások felhasználásával előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében nem teljesült. Mivel az e rendszerekre vonatkozó feltételek jórészt változatlanok, a Bizottság nem lát okot arra, hogy módosítsa értékelését. |
| --- | --- |

(30)

E rendszerek jellemzői, valamint az előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének sajátosságai alapján a Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel a megújuló energiaforrások felhasználásával előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében nem teljesült. Mivel az e rendszerekre vonatkozó feltételek jórészt változatlanok, a Bizottság nem lát okot arra, hogy módosítsa értékelését.

| (31) | A 2012/539/EU végrehajtási határozat elfogadását követően bevezetett legfontosabb rendszereket bejelentették a Bizottságnak, és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján engedélyezték a C(2016) 2726. sz. bizottsági határozat (9) és a C(2019) 4498. sz. bizottsági határozat (10) útján. Ez azt jelenti, hogy a felmerült költségek fényében e rendszerek megfelelő ellenszolgáltatást tartalmaznak, és hogy a biztosított támogatás nem torzítja az egységes piacot. |
| --- | --- |

(31)

A 2012/539/EU végrehajtási határozat elfogadását követően bevezetett legfontosabb rendszereket bejelentették a Bizottságnak, és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján engedélyezték a C(2016) 2726. sz. bizottsági határozat (9) és a C(2019) 4498. sz. bizottsági határozat (10) útján. Ez azt jelenti, hogy a felmerült költségek fényében e rendszerek megfelelő ellenszolgáltatást tartalmaznak, és hogy a biztosított támogatás nem torzítja az egységes piacot.

9

10

| (32) | A 2016. június 23-i miniszteri rendelet által létrehozott rendszer a fotovoltaikus napenergia kivételével valamennyi megújuló energiaforrás előtt nyitva állt. A kedvezményezetteket az erőmű teljesítményétől függően három kategóriára osztották: új nagy generátorok (azaz az 5 MW-nál nagyobb beépített kapacitással rendelkező generátorok), új közepes méretű generátorok (pl. 500 kW2 és 5 MW közötti beépített kapacitással rendelkező generátorok; e kategória a bármilyen méretű generátorok erőmű-átalakítását is magában foglalja), és kisebb generátorok (azaz az 500 kW-nál nem nagyobb beépített kapacitással rendelkező generátorok). A Bizottság megjegyezte, hogy a rendszer értelmében támogatható technológiák tekintetében az energiatermelés teljes költsége (a továbbiakban: LCOE) nagyobb lenne a villamos energia várható piaci áránál, és a támogatás nélkül, valamint rendes piaci körülmények között a megújulóenergia-projektek nettó jelenértéke (a továbbiak: NPV) negatív lenne. |
| --- | --- |

(32)

A 2016. június 23-i miniszteri rendelet által létrehozott rendszer a fotovoltaikus napenergia kivételével valamennyi megújuló energiaforrás előtt nyitva állt. A kedvezményezetteket az erőmű teljesítményétől függően három kategóriára osztották: új nagy generátorok (azaz az 5 MW-nál nagyobb beépített kapacitással rendelkező generátorok), új közepes méretű generátorok (pl. 500 kW2 és 5 MW közötti beépített kapacitással rendelkező generátorok; e kategória a bármilyen méretű generátorok erőmű-átalakítását is magában foglalja), és kisebb generátorok (azaz az 500 kW-nál nem nagyobb beépített kapacitással rendelkező generátorok). A Bizottság megjegyezte, hogy a rendszer értelmében támogatható technológiák tekintetében az energiatermelés teljes költsége (a továbbiakban: LCOE) nagyobb lenne a villamos energia várható piaci áránál, és a támogatás nélkül, valamint rendes piaci körülmények között a megújulóenergia-projektek nettó jelenértéke (a továbbiak: NPV) negatív lenne.

| (33) | A 2019. július 4-i miniszteri rendelet által létrehozott rendszer az alábbi megújulóenergia-technológiákat alkalmazó létesítmények általi villamosenergia-termeléshez nyújtott működési támogatásból áll: szárazföldi szél, fotovoltaikus napenergia, hidroelektromosság és szennyvízgázok. Ahogyan a C(2016) 2726. sz. határozat esetében, a Bizottság itt is megjegyezte, hogy az LCOE a rendszer értelmében támogatható technológiák esetében nagyobb lenne, mint a villamos energia várható piaci ára. A támogatás nélkül, valamint a rendes piaci körülmények között a megújulóenergia-projektek NPV-je ezért negatív lenne. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nélkül a rendszer révén előnyt szerző projektek pénzügyileg nem lennének életképesek. |
| --- | --- |

(33)

A 2019. július 4-i miniszteri rendelet által létrehozott rendszer az alábbi megújulóenergia-technológiákat alkalmazó létesítmények általi villamosenergia-termeléshez nyújtott működési támogatásból áll: szárazföldi szél, fotovoltaikus napenergia, hidroelektromosság és szennyvízgázok. Ahogyan a C(2016) 2726. sz. határozat esetében, a Bizottság itt is megjegyezte, hogy az LCOE a rendszer értelmében támogatható technológiák esetében nagyobb lenne, mint a villamos energia várható piaci ára. A támogatás nélkül, valamint a rendes piaci körülmények között a megújulóenergia-projektek NPV-je ezért negatív lenne. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nélkül a rendszer révén előnyt szerző projektek pénzügyileg nem lennének életképesek.

| (34) | A 2017. február 14-i miniszteri rendelet külön rendszert hozott létre a kis szigetek tekintetében. Ez 20 szigetet takar, amelyek közül 14 Szicíliában van; ezek nincsenek összekapcsolva a szárazföld villamosenergia-hálózatával. A szigetek több mint egy négyzetkilométeres területet ölelnek fel, több mint 1 km-re helyezkednek el a szárazföldtől és kevesebb mint 50 lakosuk van. A villamos és termál energia tekintetében az energetikai átmenetre vonatkozó, 2030-ra kitűzött egyedi célokat határoztak meg minden egyes sziget esetében. Hozzáférést biztosítottak a 2018. november 15. óta üzembe helyezett, a sziget villamosenergia-hálózatához csatlakoztatott és helyben rendelkezésre álló megújuló energiaforrások által működő, 0,5 kW-nál nem kevesebb villamos energiát termelő létesítmények újbóli építéséhez, kibővítéséhez és reaktiválásához. A kedvezményezettek a hálózatba értékesített villamos energiáért betáplálási tarifában, míg az előállított és helyben azonnal felhasznált villamos energiáért betáplálási felárban részesülnek. |
| --- | --- |

(34)

A 2017. február 14-i miniszteri rendelet külön rendszert hozott létre a kis szigetek tekintetében. Ez 20 szigetet takar, amelyek közül 14 Szicíliában van; ezek nincsenek összekapcsolva a szárazföld villamosenergia-hálózatával. A szigetek több mint egy négyzetkilométeres területet ölelnek fel, több mint 1 km-re helyezkednek el a szárazföldtől és kevesebb mint 50 lakosuk van. A villamos és termál energia tekintetében az energetikai átmenetre vonatkozó, 2030-ra kitűzött egyedi célokat határoztak meg minden egyes sziget esetében. Hozzáférést biztosítottak a 2018. november 15. óta üzembe helyezett, a sziget villamosenergia-hálózatához csatlakoztatott és helyben rendelkezésre álló megújuló energiaforrások által működő, 0,5 kW-nál nem kevesebb villamos energiát termelő létesítmények újbóli építéséhez, kibővítéséhez és reaktiválásához. A kedvezményezettek a hálózatba értékesített villamos energiáért betáplálási tarifában, míg az előállított és helyben azonnal felhasznált villamos energiáért betáplálási felárban részesülnek.

| (35) | A Ritiro Dedicato (a továbbiakban: RID) a gyártók számára a villamos energia hálózatba táplálása céljából forgalomba hozott mechanizmus. A villamos energia GSE számára történő értékesítését jelenti, és felváltja a (többek között) villamos energia teherelosztási és szállítási szolgáltatásaival kapcsolatos bármely egyéb szerződéses kötelezettséget. Az RID igénybevételére a 10 MW-nál kisebb teljesítményű létesítmények, valamint – amennyiben önellátók tulajdonában vannak – a [nap-, szél-, árapály-, hullám-, geotermális energia vagy a vízáramlás-erőművekre korlátozódó hidraulikus energiaforrások vagy] egyéb megújuló energiaforrások által működtetett létesítmények jogosultak, függetlenül azok teljesítményétől. Az RID a 2012. július 5-i, 2012. július 6-i, 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott egyéb rendszerek keretében nyújtott ösztönzők alternatívája. |
| --- | --- |

(35)

A Ritiro Dedicato (a továbbiakban: RID) a gyártók számára a villamos energia hálózatba táplálása céljából forgalomba hozott mechanizmus. A villamos energia GSE számára történő értékesítését jelenti, és felváltja a (többek között) villamos energia teherelosztási és szállítási szolgáltatásaival kapcsolatos bármely egyéb szerződéses kötelezettséget. Az RID igénybevételére a 10 MW-nál kisebb teljesítményű létesítmények, valamint – amennyiben önellátók tulajdonában vannak – a [nap-, szél-, árapály-, hullám-, geotermális energia vagy a vízáramlás-erőművekre korlátozódó hidraulikus energiaforrások vagy] egyéb megújuló energiaforrások által működtetett létesítmények jogosultak, függetlenül azok teljesítményétől. Az RID a 2012. július 5-i, 2012. július 6-i, 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott egyéb rendszerek keretében nyújtott ösztönzők alternatívája.

| (36) | A Scambio sul Posto (a továbbiakban: SSP) lehetővé teszi a hálózatba betáplált villamos energiához kapcsolódó érték, valamint az ettől eltérő, villamos energia termelésére használt időszakban vételezett és elfogyasztott villamos energiához kapcsolódó érték közötti gazdasági kompenzációt. A mechanizmus a legkésőbb 2014. december 31-ig üzembe helyezett, megújuló energiaforrások vagy 200 kW maximális teljesítményt nem meghaladó nagyteljesítményű kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (HE CHP) által működő létesítményekre, vagy a legfeljebb 500 kW kapacitású, megújuló energiaforrások által működő és 2015 január 1-jét követően forgalomba helyezett erőművekre vonatkozik. Az SSP a 2012. július 5-i, 2012. július 6-i, 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott egyéb rendszerek keretében nyújtott ösztönzők alternatívája. |
| --- | --- |

(36)

A Scambio sul Posto (a továbbiakban: SSP) lehetővé teszi a hálózatba betáplált villamos energiához kapcsolódó érték, valamint az ettől eltérő, villamos energia termelésére használt időszakban vételezett és elfogyasztott villamos energiához kapcsolódó érték közötti gazdasági kompenzációt. A mechanizmus a legkésőbb 2014. december 31-ig üzembe helyezett, megújuló energiaforrások vagy 200 kW maximális teljesítményt nem meghaladó nagyteljesítményű kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (HE CHP) által működő létesítményekre, vagy a legfeljebb 500 kW kapacitású, megújuló energiaforrások által működő és 2015 január 1-jét követően forgalomba helyezett erőművekre vonatkozik. Az SSP a 2012. július 5-i, 2012. július 6-i, 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott egyéb rendszerek keretében nyújtott ösztönzők alternatívája.

| (37) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszerek ajánlattételi eljárást tartalmaznak az ösztönzők által nyújtott előnyök kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszerek ajánlattételi eljárást tartalmaznak az ösztönzők által nyújtott előnyök kihasználása érdekében.

| (38) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszer igénybevételével kapcsolatos verseny szintje nőtt, amelyhez nagyszámú kérelmező és ajánlat társul a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tekintetében. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a legújabb rendszerekből előnyt szerző, megújuló energiaforrásokból energiát termelő létesítmények versenyképes környezetben működnek. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszer igénybevételével kapcsolatos verseny szintje nőtt, amelyhez nagyszámú kérelmező és ajánlat társul a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tekintetében. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a legújabb rendszerekből előnyt szerző, megújuló energiaforrásokból energiát termelő létesítmények versenyképes környezetben működnek.

| (39) | A másik három rendszer, a 2017. február 14-i miniszteri rendelet által létrehozott rendszer, az RID és az SSP tekintetében a Bizottságnak nincs alapja annak megállapítására, hogy a kedvezményezettek versenynyomásnak vannak kitéve. Egyes jellemzők, mint például a betáplálási tarifa vagy, hogy a GSE megveszi az előállított villamos energiát, hasonlítanak a 2012-es határozatban kielemzett egyéb rendszerek jellemzőihez. |
| --- | --- |

(39)

A másik három rendszer, a 2017. február 14-i miniszteri rendelet által létrehozott rendszer, az RID és az SSP tekintetében a Bizottságnak nincs alapja annak megállapítására, hogy a kedvezményezettek versenynyomásnak vannak kitéve. Egyes jellemzők, mint például a betáplálási tarifa vagy, hogy a GSE megveszi az előállított villamos energiát, hasonlítanak a 2012-es határozatban kielemzett egyéb rendszerek jellemzőihez.

4.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (40) | A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel teljesítettnek tekinthető a közszolgáltató ajánlatkérőkre tekintettel, a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése vonatkozásában. |
| --- | --- |

(40)

A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel teljesítettnek tekinthető a közszolgáltató ajánlatkérőkre tekintettel, a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése vonatkozásában.

| (41) | Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők a szerződést a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének lehetővé tétele céljából ítélik oda, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot. |
| --- | --- |

(41)

Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők a szerződést a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének lehetővé tétele céljából ítélik oda, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.

| (42) | A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel nem tekinthető teljesítettnek a közszolgáltató ajánlatkérőkre tekintettel, a CIP6, a CV/GRIN, a CE, a TO, a 2017. február 14-i miniszteri rendelet, az RID és az SSP által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése vonatkozásában. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők e tevékenység Olaszországban történő folytatásának lehetővé tétele céljából kötnek szerződést, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot. |
| --- | --- |

(42)

A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel nem tekinthető teljesítettnek a közszolgáltató ajánlatkérőkre tekintettel, a CIP6, a CV/GRIN, a CE, a TO, a 2017. február 14-i miniszteri rendelet, az RID és az SSP által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése vonatkozásában. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők e tevékenység Olaszországban történő folytatásának lehetővé tétele céljából kötnek szerződést, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.

| (43) | A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel teljesítettnek tekinthető a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő termelése és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében, kivéve Szicíliát. |
| --- | --- |

(43)

A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel teljesítettnek tekinthető a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő termelése és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében, kivéve Szicíliát.

| (44) | mivel a CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 2017. február 14-i miniszteri rendeleti, RID és SSD rendszerek hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból származó villamos energia termelése továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a szóban forgó irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés elsődleges célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az elsődleges cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében lefektetett szabályokkal összhangban kell odaítélni. |
| --- | --- |

(44)

mivel a CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 2017. február 14-i miniszteri rendeleti, RID és SSD rendszerek hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból származó villamos energia termelése továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a szóban forgó irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés elsődleges célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az elsődleges cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében lefektetett szabályokkal összhangban kell odaítélni.

| (45) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 16. cikke az irányelv alkalmazása alóli mentességet biztosít a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziók tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése közvetlen módon ki van téve a versenynek, az e tevékenységek Olaszországban (Szicília kivételével) történő teljesítésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 16. cikke az irányelv alkalmazása alóli mentességet biztosít a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziók tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése közvetlen módon ki van téve a versenynek, az e tevékenységek Olaszországban (Szicília kivételével) történő teljesítésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből.

11

| (46) | Miután a létesítmények nem részesülnek további támogatásban a CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 2017. február 14-i miniszteri rendeleti, RID és SSP rendszerek keretében, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései többé már nem alkalmazandók, mivel a létesítmények versenynek kitettnek tekintendők. |
| --- | --- |

(46)

Miután a létesítmények nem részesülnek további támogatásban a CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 2017. február 14-i miniszteri rendeleti, RID és SSP rendszerek keretében, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései többé már nem alkalmazandók, mivel a létesítmények versenynek kitettnek tekintendők.

| (47) | E határozat alapját a 2017. április és 2020. május közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező és az olasz hatóságok által benyújtott, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információkból kiderül. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható, |
| --- | --- |

(47)

E határozat alapját a 2017. április és 2020. május közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező és az olasz hatóságok által benyújtott, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információkból kiderül. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó a közszolgáltató ajánlatkérők által a 2016. június 23-i és 2019. július 4-i miniszteri rendeletek által létrehozott rendszereken alapuló, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszországban történő termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének lehetővé tétele céljából odaítélt szerződések tekintetében.

2. cikk

Továbbra is a 2014/25/EU irányelv alkalmazandó a közszolgáltató ajánlatkérők által a megújuló energiaforrásokból előállított, az alábbi támogatási rendszerek keretében támogatásban részesülő villamos energia Olaszországban történő termelésének lehetővé tétele céljából odaítélt szerződések tekintetében:

| a) | az 1992. április 29-i Comitato Interministeriale Prezzi (CIP6); |
| --- | --- |

a)

az 1992. április 29-i Comitato Interministeriale Prezzi (CIP6);

| b) | a zöld bizonyítványok mechanizmusa, vagy GRIN; |
| --- | --- |

b)

a zöld bizonyítványok mechanizmusa, vagy GRIN;

| c) | az energiaszámlák rendszere; |
| --- | --- |

c)

az energiaszámlák rendszere;

| d) | a mindent magában foglaló tarifa; |
| --- | --- |

d)

a mindent magában foglaló tarifa;

| e) | a 2017. február 14-i miniszteri rendelet; |
| --- | --- |

e)

a 2017. február 14-i miniszteri rendelet;

| f) | a Ritiro Dedicato mechanizmus; |
| --- | --- |

f)

a Ritiro Dedicato mechanizmus;

| g) | a Scambio sul Posto. |
| --- | --- |

g)

a Scambio sul Posto.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 28-án.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1804 végrehajtási határozata (2016. október 10.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. és 35. cikke alkalmazásának részletes szabályairól (HL L 275., 2016.10.12., 39. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és Tanács 2009/72/EK irányelve (2009. július 13.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

3

(4)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

4

(5)  A T-463/14 sz., Österreichische Post AG kontra Bizottság ügyben hozott 2016. április 27-i ítélet, ECLI:EU:T:2016:243, 28. pont.

5

Österreichische Post AG kontra Bizottság

(6)  A Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozata (2012. szeptember 26.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszország északi és déli makroövezeteiben történő előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről és a 2010/403/EU bizottsági határozat módosításáról (HL L 271., 2012.10.5., 4. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2018/71 végrehajtási határozata (2017. december 12.) a villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 12., 2018.1.17., 53. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve (2004. március 31.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság C(2016) 2726. sz. határozata (2016. április 28.) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának nyújtott támogatásról.

9

(10)  A Bizottság C(2019) 4498. sz. határozata (2019. június 14.) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának 2019–2021 között nyújtott támogatásról.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

11

---

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1500 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. július 28.)

a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Litvániában való termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre való alkalmazhatóságáról

(az értesítés a C(2020) 5031. számú dokumentummal történt)

(Csak a litván nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 35. cikke (3) bekezdésére,

a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYÁLLÁS

TÉNYÁLLÁS

| (1) | 2019. április 8-án a Lietuvos energija UAB (a továbbiakban: kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján kérelmet (a továbbiakban: kérelem) nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

2019. április 8-án a Lietuvos energija UAB (a továbbiakban: kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján kérelmet (a továbbiakban: kérelem) nyújtott be a Bizottsághoz.

| (2) | A kérelem a nemzeti hatóságok által nem szabályozott villamosenergia-termelésre és nagykereskedelmi tevékenységekre vonatkozik (2). A kérelmező 2019. június 18-i e-mailjében megerősítette, hogy a kiegyenlítő és szabályozó áram kereskedelmére, a tartalékkapacitások biztosítására és a közszolgáltatási kötelezettségek nyújtására nem vonatkozik a kérelem. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem a nemzeti hatóságok által nem szabályozott villamosenergia-termelésre és nagykereskedelmi tevékenységekre vonatkozik (2). A kérelmező 2019. június 18-i e-mailjében megerősítette, hogy a kiegyenlítő és szabályozó áram kereskedelmére, a tartalékkapacitások biztosítására és a közszolgáltatási kötelezettségek nyújtására nem vonatkozik a kérelem.

2

| (3) | A kérelmet nem kísérte olyan, az érintett tevékenységek tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott álláspont, amely alapos elemzést nyújt arról, hogy a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdése az említett cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban alkalmazható-e az érintett tevékenységekre. Ennek következtében a 2014/25/EU irányelv IV. melléklete 1. pontjának megfelelően a Bizottság 105 munkanapon belül végrehajtási jogi aktust fogad el a kérelemről. Az eredeti határidőt a 2014/25/EU irányelv IV. mellékletének 2. pontja szerint felfüggesztették. A kérelmező és a Bizottság által a végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozóan megállapított határidő 2020. július 31-én jár le. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmet nem kísérte olyan, az érintett tevékenységek tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott álláspont, amely alapos elemzést nyújt arról, hogy a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdése az említett cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban alkalmazható-e az érintett tevékenységekre. Ennek következtében a 2014/25/EU irányelv IV. melléklete 1. pontjának megfelelően a Bizottság 105 munkanapon belül végrehajtási jogi aktust fogad el a kérelemről. Az eredeti határidőt a 2014/25/EU irányelv IV. mellékletének 2. pontja szerint felfüggesztették. A kérelmező és a Bizottság által a végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozóan megállapított határidő 2020. július 31-én jár le.

| (4) | A 2014/25/EU irányelv 35. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2019. május 14-én és 2019. május 24-én tájékoztatta a litván hatóságokat a kérelemről, valamint további információkat kért. A litván hatóságok 2019. szeptember 18-án és 2019. szeptember 23-án válaszoltak. A Bizottság 2019. október 7-én, 2020. január 30-án és 2020. március 17-én további magyarázatokat kért, és a litván hatóságok 2020. január 22-én, 2020. március 5-én és 2020. március 19-én válaszoltak. A közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott konzultáció keretében a litván hatóságok 2020. július 9-én további információkat nyújtottak be. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/25/EU irányelv 35. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2019. május 14-én és 2019. május 24-én tájékoztatta a litván hatóságokat a kérelemről, valamint további információkat kért. A litván hatóságok 2019. szeptember 18-án és 2019. szeptember 23-án válaszoltak. A Bizottság 2019. október 7-én, 2020. január 30-án és 2020. március 17-én további magyarázatokat kért, és a litván hatóságok 2020. január 22-én, 2020. március 5-én és 2020. március 19-én válaszoltak. A közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott konzultáció keretében a litván hatóságok 2020. július 9-én további információkat nyújtottak be.

| (5) | A Bizottság 2019. május 3-án, 2019. május 27-én és 2019. június 14-én további információkat kért a kérelmezőtől, a kérelmező válaszai 2019. május 17-én, 2019. június 12-én, illetve 2019. június 18-án érkeztek meg. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2019. május 3-án, 2019. május 27-én és 2019. június 14-én további információkat kért a kérelmezőtől, a kérelmező válaszai 2019. május 17-én, 2019. június 12-én, illetve 2019. június 18-án érkeztek meg.

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (6) | A 2014/25/EU irányelv többek között a villamos energia termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha e tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették. A 2014/25/EU irányelv nem vonatkozik e tevékenység bizonyos típusaira, amennyiben azokat az irányelv 9. cikke (2) bekezdése szerint nem tekintik releváns tevékenységnek. |
| --- | --- |

(6)

A 2014/25/EU irányelv többek között a villamos energia termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha e tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették. A 2014/25/EU irányelv nem vonatkozik e tevékenység bizonyos típusaira, amennyiben azokat az irányelv 9. cikke (2) bekezdése szerint nem tekintik releváns tevékenységnek.

| (7) | A 2014/25/EU irányelv 34. és 35. cikke szerint az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyik tevékenység folytatására irányuló szerződés a tagállam vagy a közszolgáltató ajánlatkérő kérésére nem tartozik ezen irányelv hatálya alá. E mentesség megadható, ha a tevékenység végrehajtása szerinti tagállamban a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/25/EU irányelv 34. és 35. cikke szerint az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyik tevékenység folytatására irányuló szerződés a tagállam vagy a közszolgáltató ajánlatkérő kérésére nem tartozik ezen irányelv hatálya alá. E mentesség megadható, ha a tevékenység végrehajtása szerinti tagállamban a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

3.1.   Korlátlan belépés a piacra

Korlátlan belépés a piacra

| (8) | A piacra való belépés akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel, amely a villamosenergia-ágazatra vonatkozóan a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre hivatkozik (3). |
| --- | --- |

(8)

A piacra való belépés akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel, amely a villamosenergia-ágazatra vonatkozóan a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre hivatkozik (3).

3

| (9) | Amint azt a kérelmező is megerősítette, valamint a Bizottság rendelkezésére álló információk is jelzik, Litvánia átültette (4) és alkalmazza a 2009/72/EK irányelvet. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében korlátlan az érintett piacra való belépés. |
| --- | --- |

(9)

Amint azt a kérelmező is megerősítette, valamint a Bizottság rendelkezésére álló információk is jelzik, Litvánia átültette (4) és alkalmazza a 2009/72/EK irányelvet. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében korlátlan az érintett piacra való belépés.

4

3.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

A versenynek való közvetlen kitettség

| (10) | A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik vizsgálandó paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(10)

A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik vizsgálandó paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni.

| (11) | Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (5) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak, amint azt a Törvényszék is megerősítette (6). |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (5) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak, amint azt a Törvényszék is megerősítette (6).

5

6

| (12) | Szem előtt kell tartani, hogy ezen határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek ki vannak-e közvetlenül téve versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott. Ez biztosítja, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. |
| --- | --- |

(12)

Szem előtt kell tartani, hogy ezen határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek ki vannak-e közvetlenül téve versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott. Ez biztosítja, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

3.2.1.   A termékpiac meghatározása

A termékpiac meghatározása

| (13) | A kérelem a villamos energia előállítására és nagykereskedelmére vonatkozik. |
| --- | --- |

(13)

A kérelem a villamos energia előállítására és nagykereskedelmére vonatkozik.

| (14) | A COMP M.4110 E.ON – ENDESA ügyben (7) hozott határozatában a Bizottság az alábbi érintett termékpiacokat határozta meg a villamosenergia-ágazatban: előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; szállítás; elosztás és kiskereskedelmi értékesítés. Habár e piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (8) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, de az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik. |
| --- | --- |

(14)

A COMP M.4110 E.ON – ENDESA ügyben (7) hozott határozatában a Bizottság az alábbi érintett termékpiacokat határozta meg a villamosenergia-ágazatban: előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; szállítás; elosztás és kiskereskedelmi értékesítés. Habár e piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (8) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, de az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik.

7

8

| (15) | 2012-ben a Bizottság a német és olasz villamosenergia-piacok tekintetében elfogadta a 2012/218/EU végrehajtási határozatot (9) és a 2012/539/EU végrehajtási határozatot (10). A Bizottság Németország esetében úgy vélte, hogy a villamos energia megújuló energiáról szóló törvény által szabályozott termelése és forgalmazása nem képezi részét a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és első értékesítésének piacának, mert a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon, hanem azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. A Bizottság Olaszország esetében hasonlóképpen úgy vélte, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése külön piacot képez a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piacától, mert az 1992. április 29-i Comitato Interministeriale Prezzi (CIP6) és betáplálási tarifák (FIT) mechanizmusainak hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát jórészt az Energetikai Szolgáltatón keresztül értékesítik. A Bizottság e különbségtételének fő oka alapvetően az volt, hogy a megújuló villamosenergia-termelők az előállított villamos energiát nem piaci egységek részére értékesítik, azaz Németországban az átvitelirendszer-üzemeltető, Olaszországban pedig a Gestore dei Servizi Energetici részére. A két eset kapcsán felhozott további szempontok: a megújuló villamos energia betáplálásának elsőbbsége és a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megújuló villamosenergia-termelés és első értékesítés ezért nem volt kitéve piaci erőknek Németországban és Olaszországban. |
| --- | --- |

(15)

2012-ben a Bizottság a német és olasz villamosenergia-piacok tekintetében elfogadta a 2012/218/EU végrehajtási határozatot (9) és a 2012/539/EU végrehajtási határozatot (10). A Bizottság Németország esetében úgy vélte, hogy a villamos energia megújuló energiáról szóló törvény által szabályozott termelése és forgalmazása nem képezi részét a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és első értékesítésének piacának, mert a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon, hanem azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. A Bizottság Olaszország esetében hasonlóképpen úgy vélte, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése külön piacot képez a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piacától, mert az 1992. április 29-i Comitato Interministeriale Prezzi (CIP6) és betáplálási tarifák (FIT) mechanizmusainak hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát jórészt az Energetikai Szolgáltatón keresztül értékesítik. A Bizottság e különbségtételének fő oka alapvetően az volt, hogy a megújuló villamosenergia-termelők az előállított villamos energiát nem piaci egységek részére értékesítik, azaz Németországban az átvitelirendszer-üzemeltető, Olaszországban pedig a Gestore dei Servizi Energetici részére. A két eset kapcsán felhozott további szempontok: a megújuló villamos energia betáplálásának elsőbbsége és a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megújuló villamosenergia-termelés és első értékesítés ezért nem volt kitéve piaci erőknek Németországban és Olaszországban.

9

10

| (16) | 2017-ben a Bizottság a holland villamosenergia-piac tekintetében elfogadta az (EU) 2018/71 végrehajtási határozatot (11). Hollandia esetében a Bizottság úgy vélte, hogy nincs szükség a forrástól függő külön villamosenergia-piacok meghatározására. Az alábbi jelentős eltérések álltak fenn a Németországra és Olaszországra vonatkozó 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatokhoz képest: a megújuló villamos energiát nem egy nem piaci egységnek, hanem közvetlenül a nagykereskedelmi piacon értékesítették, a megújuló villamos energia betáplálása nem élvezett elsőbbséget, a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára egy betáplálási felár formájában került meghatározásra (a Németországra és Olaszországra vonatkozó 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatban szereplő rögzített árral szemben), valamint a megújulóknak nyújtott támogatásokat a kezdetektől ajánlattételi eljárás alapján ítélték oda, amelynek során különböző technológiák versenyeztek előre meghatározott összegű támogatásokért. |
| --- | --- |

(16)

2017-ben a Bizottság a holland villamosenergia-piac tekintetében elfogadta az (EU) 2018/71 végrehajtási határozatot (11). Hollandia esetében a Bizottság úgy vélte, hogy nincs szükség a forrástól függő külön villamosenergia-piacok meghatározására. Az alábbi jelentős eltérések álltak fenn a Németországra és Olaszországra vonatkozó 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatokhoz képest: a megújuló villamos energiát nem egy nem piaci egységnek, hanem közvetlenül a nagykereskedelmi piacon értékesítették, a megújuló villamos energia betáplálása nem élvezett elsőbbséget, a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára egy betáplálási felár formájában került meghatározásra (a Németországra és Olaszországra vonatkozó 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatban szereplő rögzített árral szemben), valamint a megújulóknak nyújtott támogatásokat a kezdetektől ajánlattételi eljárás alapján ítélték oda, amelynek során különböző technológiák versenyeztek előre meghatározott összegű támogatásokért.

11

| (17) | A 2012/218/EU, a 2012/539/EU és az (EU) 2018/71 végrehajtási határozatra tekintettel a jelen ügyben szükséges megvizsgálni a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia és a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia közti különbségtétel helytállóságát. |
| --- | --- |

(17)

A 2012/218/EU, a 2012/539/EU és az (EU) 2018/71 végrehajtási határozatra tekintettel a jelen ügyben szükséges megvizsgálni a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia és a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia közti különbségtétel helytállóságát.

| (18) | A Bizottság 2019. május 14-i információkérésére a litván hatóságok 2019. szeptember 18-án adott válaszukban azt közölték, hogy jelenleg három támogatási rendszert alkalmaznak a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság 2019. május 14-i információkérésére a litván hatóságok 2019. szeptember 18-án adott válaszukban azt közölték, hogy jelenleg három támogatási rendszert alkalmaznak a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tekintetében.

| (19) | Az első támogatási rendszer a megújuló energiaforrásokból villamos energiát előállító, a rendszer ösztönzői által nyújtott előnyök kihasználására a jogot 2002. január 1. és 2011. május 23. között megszerző termelőkre vonatkozik. Az első rendszer fő elemei: a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiának az Energiaügyi Minisztérium által kijelölt társaság vagy az elosztó hálózat általi kötelező megvásárlása, elsőbbségi betáplálás; az energiaszabályozó által előírt rögzített áron történő díjazás, a hálózatkiegyenlítés miatti felelősség alóli mentesség, illetve a hálózathoz való csatlakozás költségéért a termelőknek nyújtott kompenzáció. A létesítmény kapacitásától függően az első rendszerben az építési engedélyeket versenyeljárás keretében ítélik oda. |
| --- | --- |

(19)

Az első támogatási rendszer a megújuló energiaforrásokból villamos energiát előállító, a rendszer ösztönzői által nyújtott előnyök kihasználására a jogot 2002. január 1. és 2011. május 23. között megszerző termelőkre vonatkozik. Az első rendszer fő elemei: a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiának az Energiaügyi Minisztérium által kijelölt társaság vagy az elosztó hálózat általi kötelező megvásárlása, elsőbbségi betáplálás; az energiaszabályozó által előírt rögzített áron történő díjazás, a hálózatkiegyenlítés miatti felelősség alóli mentesség, illetve a hálózathoz való csatlakozás költségéért a termelőknek nyújtott kompenzáció. A létesítmény kapacitásától függően az első rendszerben az építési engedélyeket versenyeljárás keretében ítélik oda.

első támogatási rendszer

| (20) | 237 MW-os beépített kapacitás használhatta ki az első támogatási rendszer szerinti ösztönző által nyújtott előnyöket, és az ösztönzési időszak 2020 végéig, vagy ha az előállítási engedély kiadásának időpontja és 2020 között 12 évnél kevesebb telt el, az előállítási engedély kiadásának időpontjától számított 12 évig volt érvényben. |
| --- | --- |

(20)

237 MW-os beépített kapacitás használhatta ki az első támogatási rendszer szerinti ösztönző által nyújtott előnyöket, és az ösztönzési időszak 2020 végéig, vagy ha az előállítási engedély kiadásának időpontja és 2020 között 12 évnél kevesebb telt el, az előállítási engedély kiadásának időpontjától számított 12 évig volt érvényben.

| (21) | A második támogatási rendszer a megújuló energiaforrásokból villamos energiát előállító, a rendszer ösztönzői által nyújtott előnyök kihasználására a jogot 2011. május 24. és 2019. április 30. között megszerző termelőkre vonatkozik. A második rendszer fő elemei: a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiának az Energiaügyi Minisztérium által kijelölt társaság vagy az elosztó hálózat általi kötelező megvásárlása; elsőbbségi betáplálás; pályázati eljárást követően odaítélt vagy az energiaszabályozó által meghatározott rögzített áron történő díjazás; a hálózatkiegyenlítés miatti felelősség alóli mentesség, illetve a hálózathoz való csatlakozás költségéért a termelőknek nyújtott kompenzáció. |
| --- | --- |

(21)

A második támogatási rendszer a megújuló energiaforrásokból villamos energiát előállító, a rendszer ösztönzői által nyújtott előnyök kihasználására a jogot 2011. május 24. és 2019. április 30. között megszerző termelőkre vonatkozik. A második rendszer fő elemei: a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiának az Energiaügyi Minisztérium által kijelölt társaság vagy az elosztó hálózat általi kötelező megvásárlása; elsőbbségi betáplálás; pályázati eljárást követően odaítélt vagy az energiaszabályozó által meghatározott rögzített áron történő díjazás; a hálózatkiegyenlítés miatti felelősség alóli mentesség, illetve a hálózathoz való csatlakozás költségéért a termelőknek nyújtott kompenzáció.

második támogatási rendszer

| (22) | A létesítmény kapacitásától függően a második támogatási rendszerben a rögzített áron történő támogatás elosztását versenypályázati eljárás keretében határozzák meg. |
| --- | --- |

(22)

A létesítmény kapacitásától függően a második támogatási rendszerben a rögzített áron történő támogatás elosztását versenypályázati eljárás keretében határozzák meg.

| (23) | 464 MW-os beépített kapacitás használhatta ki az első támogatási rendszer szerinti ösztönző által nyújtott előnyöket, és az ösztönzési időszak az előállítási engedély kiadásának időpontjától számított 12 évig volt érvényben, és a kifizetések 2029-ig folytatódnak. |
| --- | --- |

(23)

464 MW-os beépített kapacitás használhatta ki az első támogatási rendszer szerinti ösztönző által nyújtott előnyöket, és az ösztönzési időszak az előállítási engedély kiadásának időpontjától számított 12 évig volt érvényben, és a kifizetések 2029-ig folytatódnak.

| (24) | A harmadik támogatási rendszert a Bizottság fogadta el (12) és 2019. május 1-jén lépett hatályba. A harmadik rendszer fő elemei: elsőbbségi betáplálás; a díjazás a pályázati eljárást követően megállapított feláron alapul (nem kerül sor kifizetésre legalább hat órán keresztül tartó zéró vagy negatív árak esetében; nem kerül sor kifizetésre az ajánlaton elosztott villamosenergia-termelésen felül megtermelt villamosenergia-mennyiségek esetében); hálózatkiegyenlítési kötelezettség alóli mentesség az 500 KW-os vagy annál kisebb kapacitású erőművek és kísérleti projektek esetében. |
| --- | --- |

(24)

A harmadik támogatási rendszert a Bizottság fogadta el (12) és 2019. május 1-jén lépett hatályba. A harmadik rendszer fő elemei: elsőbbségi betáplálás; a díjazás a pályázati eljárást követően megállapított feláron alapul (nem kerül sor kifizetésre legalább hat órán keresztül tartó zéró vagy negatív árak esetében; nem kerül sor kifizetésre az ajánlaton elosztott villamosenergia-termelésen felül megtermelt villamosenergia-mennyiségek esetében); hálózatkiegyenlítési kötelezettség alóli mentesség az 500 KW-os vagy annál kisebb kapacitású erőművek és kísérleti projektek esetében.

harmadik támogatási rendszert

12

| (25) | A harmadik támogatási rendszerben versenypályázati eljárás keretében valamennyi létesítménytípus esetében – a méreten és technológián alapuló különbségtétel nélkül – feláralapú támogatást hoznak létre. |
| --- | --- |

(25)

A harmadik támogatási rendszerben versenypályázati eljárás keretében valamennyi létesítménytípus esetében – a méreten és technológián alapuló különbségtétel nélkül – feláralapú támogatást hoznak létre.

| (26) | A harmadik támogatási rendszer szerinti ösztönző mérete mintegy 2,9 TWh, és az ösztönzési időszak az előállítási engedély kiadásának időpontjától számított 12 évig van érvényben. |
| --- | --- |

(26)

A harmadik támogatási rendszer szerinti ösztönző mérete mintegy 2,9 TWh, és az ösztönzési időszak az előállítási engedély kiadásának időpontjától számított 12 évig van érvényben.

| (27) | A kérelmező szerint a megújuló energiaforrásokból Litvániában előállított villamos energiára vonatkozó harmadik támogatási rendszer hasonlít a Hollandiában elfogadott vonatkozó intézkedésekhez. Következésképpen ez indokul szolgálna ahhoz, hogy egyetlen, a hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát is magában foglaló termékpiacot határozzanak meg. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a harmadik rendszert nemrég vezették be. |
| --- | --- |

(27)

A kérelmező szerint a megújuló energiaforrásokból Litvániában előállított villamos energiára vonatkozó harmadik támogatási rendszer hasonlít a Hollandiában elfogadott vonatkozó intézkedésekhez. Következésképpen ez indokul szolgálna ahhoz, hogy egyetlen, a hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát is magában foglaló termékpiacot határozzanak meg. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a harmadik rendszert nemrég vezették be.

| (28) | A litván hatóságok szerint a termelést és nagykereskedelmi értékesítést a villamos energia forrásától függetlenül egységes piacként kell meghatározni. Alternatívaként, amennyiben két piacot határoznának meg, a litván hatóságok az alábbi lehatárolást javasolják: a hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból származó villamos energia piaca, kivéve a megújuló energiaforrásokból származó, az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó villamos energiát, valamint az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia piaca. |
| --- | --- |

(28)

A litván hatóságok szerint a termelést és nagykereskedelmi értékesítést a villamos energia forrásától függetlenül egységes piacként kell meghatározni. Alternatívaként, amennyiben két piacot határoznának meg, a litván hatóságok az alábbi lehatárolást javasolják: a hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból származó villamos energia piaca, kivéve a megújuló energiaforrásokból származó, az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó villamos energiát, valamint az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia piaca.

| (29) | A harmadik támogatási rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás során megállapított feláralapú támogatásban részesül valamennyi létesítménytípus esetében, a méreten és technológián alapuló különbségtétel nélkül. A támogatási időszak létesítményenként 12 év. A kedvezményezettek maximális felárban részesülnek, amelyet a maximális ár (a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-termelés céljából Litvániában rendelkezésre álló legköltséghatékonyabb technológia – szárazföldi szélenergia) és a referenciaár különbségeként határoznak meg. A Bizottság 2019 áprilisában a C(2019) 3122. sz. határozatban (13) megállapította, hogy a rendszer pénzügyi támogatása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(29)

A harmadik támogatási rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás során megállapított feláralapú támogatásban részesül valamennyi létesítménytípus esetében, a méreten és technológián alapuló különbségtétel nélkül. A támogatási időszak létesítményenként 12 év. A kedvezményezettek maximális felárban részesülnek, amelyet a maximális ár (a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-termelés céljából Litvániában rendelkezésre álló legköltséghatékonyabb technológia – szárazföldi szélenergia) és a referenciaár különbségeként határoznak meg. A Bizottság 2019 áprilisában a C(2019) 3122. sz. határozatban (13) megállapította, hogy a rendszer pénzügyi támogatása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethető.

13

| (30) | A harmadik rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás során megállapított feláralapú támogatásban részesül. Ez jelentős mértékben eltér a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia helyzetétől, amely a piaci feltételektől függetlenül jogszabályban előírt kifizetésben részesül. |
| --- | --- |

(30)

A harmadik rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás során megállapított feláralapú támogatásban részesül. Ez jelentős mértékben eltér a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia helyzetétől, amely a piaci feltételektől függetlenül jogszabályban előírt kifizetésben részesül.

| (31) | A litván villamosenergia-piac fenti sajátosságaira figyelemmel, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelésének céljából, valamint a versenyjog és az állami támogatási szabályok sérelme nélkül az érintett termékpiacot ezúton úgy kerül meghatározásra, mint a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piaca. |
| --- | --- |

(31)

A litván villamosenergia-piac fenti sajátosságaira figyelemmel, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelésének céljából, valamint a versenyjog és az állami támogatási szabályok sérelme nélkül az érintett termékpiacot ezúton úgy kerül meghatározásra, mint a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piaca.

| (32) | Az első és második támogatási rendszer tekintetében a villamosenergia-termelők mindkét rendszerben előnyt szereznek az általuk előállított villamos energiáért piaci feltételektől függetlenül járó rögzített árból. |
| --- | --- |

(32)

Az első és második támogatási rendszer tekintetében a villamosenergia-termelők mindkét rendszerben előnyt szereznek az általuk előállított villamos energiáért piaci feltételektől függetlenül járó rögzített árból.

| (33) | Mentesülnek a hálózatkiegyenlítési kötelezettségek alól: az átviteli vagy elosztó hálózat üzemeltetője végzi a kiegyenlítést attól függően, hogy a termelő melyik hálózatra csatlakozik. |
| --- | --- |

(33)

Mentesülnek a hálózatkiegyenlítési kötelezettségek alól: az átviteli vagy elosztó hálózat üzemeltetője végzi a kiegyenlítést attól függően, hogy a termelő melyik hálózatra csatlakozik.

| (34) | A villamosenergia-termelő létesítmények csatlakoztatásáért kompenzációban részesültek. Amikor a termelők létesítményei a villamosenergia-hálózatra csatlakoztak, a villamosenergia-hálózat üzemeltetője által viselt csatlakozási költség egy részét számukra megtérítették. |
| --- | --- |

(34)

A villamosenergia-termelő létesítmények csatlakoztatásáért kompenzációban részesültek. Amikor a termelők létesítményei a villamosenergia-hálózatra csatlakoztak, a villamosenergia-hálózat üzemeltetője által viselt csatlakozási költség egy részét számukra megtérítették.

| (35) | A termelők jogosultak az előállított villamos energia kötelező felvásárlására. A termelők villamos energiájukat a piacon is értékesíthetik, ugyanakkor ha úgy döntenek, hogy ezt mégsem teszik meg, akkor jogosultak értékesíteni az előállított és hálózatba betáplált teljes villamos energia mennyiségét a kijelölt társaságnak, ha a villamosenergia-előállító létesítmények az átviteli hálózatra vannak csatlakoztatva, vagy egy több mint 100 000 felhasználót kiszolgáló elosztóhálózat-üzemeltetőnek, ha a termelők villamosenergia-előállító létesítményei az elosztó hálózatra vannak csatlakoztatva. |
| --- | --- |

(35)

A termelők jogosultak az előállított villamos energia kötelező felvásárlására. A termelők villamos energiájukat a piacon is értékesíthetik, ugyanakkor ha úgy döntenek, hogy ezt mégsem teszik meg, akkor jogosultak értékesíteni az előállított és hálózatba betáplált teljes villamos energia mennyiségét a kijelölt társaságnak, ha a villamosenergia-előállító létesítmények az átviteli hálózatra vannak csatlakoztatva, vagy egy több mint 100 000 felhasználót kiszolgáló elosztóhálózat-üzemeltetőnek, ha a termelők villamosenergia-előállító létesítményei az elosztó hálózatra vannak csatlakoztatva.

| (36) | A termelők előnyt szereznek az elsőbbségi betáplálásból. Az elsőbbségi jog értelmében a villamosenergia-hálózat üzemeltetője köteles – átlátható, megkülönböztetéstől mentes árakon – elfogadni, elszállítani és elosztani a termelő által felajánlott teljes villamos áram mennyiségét, és a termelő számára garantálják ezen elsőbbségi jogot a villamos energiát nem megújuló energiaforrásokból előállító egyéb termelők tekintetében. |
| --- | --- |

(36)

A termelők előnyt szereznek az elsőbbségi betáplálásból. Az elsőbbségi jog értelmében a villamosenergia-hálózat üzemeltetője köteles – átlátható, megkülönböztetéstől mentes árakon – elfogadni, elszállítani és elosztani a termelő által felajánlott teljes villamos áram mennyiségét, és a termelő számára garantálják ezen elsőbbségi jogot a villamos energiát nem megújuló energiaforrásokból előállító egyéb termelők tekintetében.

| (37) | Az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia ezért külön piacot alkot. |
| --- | --- |

(37)

Az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia ezért külön piacot alkot.

3.2.2.   A földrajzi piac meghatározása

A földrajzi piac meghatározása

| (38) | Litvánia 2012-ben csatlakozott a NordPool energiakereskedelmi tőzsdéhez, és ezáltal a litván villamosenergia-termelők azért versengtek, hogy a piacon értékesítsék villamos energiájukat a szolgáltatóknak. 2013-ban a litván villamosenergia-rendszert már más tagállami rendszerekhez is csatlakoztatták, például Lettország, illetve 2015 decemberétől Svédország és Lengyelország rendszeréhez. Litvánia ugyanakkor egyetlen ajánlattételi övezet marad. |
| --- | --- |

(38)

Litvánia 2012-ben csatlakozott a NordPool energiakereskedelmi tőzsdéhez, és ezáltal a litván villamosenergia-termelők azért versengtek, hogy a piacon értékesítsék villamos energiájukat a szolgáltatóknak. 2013-ban a litván villamosenergia-rendszert már más tagállami rendszerekhez is csatlakoztatták, például Lettország, illetve 2015 decemberétől Svédország és Lengyelország rendszeréhez. Litvánia ugyanakkor egyetlen ajánlattételi övezet marad.

| (39) | A kérelmező szerint a kérelem Litvánia területén zajló tevékenységekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(39)

A kérelmező szerint a kérelem Litvánia területén zajló tevékenységekre vonatkozik.

| (40) | 2012/218/EU és (EU) 2018/71 végrehajtási határozataiban a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a piac földrajzi kiterjedését tekintve nemzeti méretű. |
| --- | --- |

(40)

2012/218/EU és (EU) 2018/71 végrehajtási határozataiban a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a piac földrajzi kiterjedését tekintve nemzeti méretű.

| (41) | mivel a kérelemben nem tüntették fel, hogy a földrajzi piac kiterjedése eltérő volna, az e határozat szerinti értékelés céljából, a versenyjog és az állami támogatási szabályok sérelme nélkül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piaca földrajzi szempontból Litvánia területére terjed ki, mind a hagyományos, mind a (valamennyi rendszer hatálya alá tartozó) megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés esetében. |
| --- | --- |

(41)

mivel a kérelemben nem tüntették fel, hogy a földrajzi piac kiterjedése eltérő volna, az e határozat szerinti értékelés céljából, a versenyjog és az állami támogatási szabályok sérelme nélkül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piaca földrajzi szempontból Litvánia területére terjed ki, mind a hagyományos, mind a (valamennyi rendszer hatálya alá tartozó) megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés esetében.

3.2.3.   Piacelemzés

Piacelemzés

| (42) | Fontos megemlíteni, hogy a litván villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacain nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, normál esetben versenynyomást gyakorolhatnak a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre. A litván hatóságok szerint a kérelem tárgyát képező piacokon a kérelmezőn kívül az alábbi ajánlatkérők tartoztak a közbeszerzési szabályok hatálya alá: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija és AB Šiaulių energija. |
| --- | --- |

(42)

Fontos megemlíteni, hogy a litván villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacain nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, normál esetben versenynyomást gyakorolhatnak a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre. A litván hatóságok szerint a kérelem tárgyát képező piacokon a kérelmezőn kívül az alábbi ajánlatkérők tartoztak a közbeszerzési szabályok hatálya alá: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija és AB Šiaulių energija.

3.2.3.1.   A hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése, kivéve az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát

A hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése, kivéve az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát

| (43) | A Bizottság 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatában úgy ítélte meg, hogy a villamosenergia-termelésére és -nagykereskedelmére vonatkozóan a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése meghatározó. Tekintettel azonban arra, hogy nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá, az elemzés a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozó egyes piaci szereplők piaci helyzetére és versenykorlátaira összpontosít. A koncentráció egyéb számításai szintén relevánsnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatában úgy ítélte meg, hogy a villamosenergia-termelésére és -nagykereskedelmére vonatkozóan a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése meghatározó. Tekintettel azonban arra, hogy nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá, az elemzés a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozó egyes piaci szereplők piaci helyzetére és versenykorlátaira összpontosít. A koncentráció egyéb számításai szintén relevánsnak tekinthetők.

| (44) | A litván hatóságoknak a Bizottság 2020. január 30-i információkérésére adott 2020. március 5-i válasza alapján a litván villamosenergia-termelési piacon a kérelmező a legnagyobb piaci szereplő, és piaci részesedése 2015–2019 között ingadozott a 2018-as 60,8 %-nyi legmagasabb részesedéstől a 2019-es 53,9 %-nyi legalacsonyabb részesedésig. A második legnagyobb piaci szereplő az AB ACHEMA, amelynek ugyanezen időszakban sikerült piaci részesedését a 2015-ös 10,3 %-ról 2019-re 23 %-ra növelnie. A következő két legnagyobb piaci szereplő piaci részesedése 5 % és 10 % között volt. A Bizottság észrevételezi, hogy a kérelmezőn kívül a többi jelentős aktív piaci szereplő nem tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Az UAB Vilniaus Energija a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozik, de 2016 óta nem aktív az érintett piacon. |
| --- | --- |

(44)

A litván hatóságoknak a Bizottság 2020. január 30-i információkérésére adott 2020. március 5-i válasza alapján a litván villamosenergia-termelési piacon a kérelmező a legnagyobb piaci szereplő, és piaci részesedése 2015–2019 között ingadozott a 2018-as 60,8 %-nyi legmagasabb részesedéstől a 2019-es 53,9 %-nyi legalacsonyabb részesedésig. A második legnagyobb piaci szereplő az AB ACHEMA, amelynek ugyanezen időszakban sikerült piaci részesedését a 2015-ös 10,3 %-ról 2019-re 23 %-ra növelnie. A következő két legnagyobb piaci szereplő piaci részesedése 5 % és 10 % között volt. A Bizottság észrevételezi, hogy a kérelmezőn kívül a többi jelentős aktív piaci szereplő nem tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Az UAB Vilniaus Energija a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozik, de 2016 óta nem aktív az érintett piacon.

| (45) | A nemzeti jogszabályok értelmében a villamos energia nagykereskedelmi piaca az áramtőzsdén való kereskedésből, kétoldalú megállapodásokból, valamint a kiegyenlítő és szabályozó áram kereskedelméből áll. |
| --- | --- |

(45)

A nemzeti jogszabályok értelmében a villamos energia nagykereskedelmi piaca az áramtőzsdén való kereskedésből, kétoldalú megállapodásokból, valamint a kiegyenlítő és szabályozó áram kereskedelméből áll.

| (46) | A kérelmezőnek a Bizottság 2019. május 3-i információkérésére adott 2019. május 17-i válaszának 14. táblázata alapján a Litvániában kereskedelmi forgalomban lévő villamos energia teljes mennyiségének több mint 75 %-ával a NordPool áramtőzsdén keresztül kereskednek. A Nord Pool a legnagyobb európai áramtőzsde. A Nord Pool Európa-szerte árammal kereskedik. A Nord Pool másnapi és napon belüli kereskedelmet, elszámolást és kiegyenlítést, adatokat és megfelelést, valamint tanácsadási szolgáltatásokat nyújt. A Nord Pool áramkereskedelmi piacokat üzemeltet Norvégiában, Dániában, Svédországban, Finnországban, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Németországban, Hollandiában, Belgiumban, Ausztriában, Luxemburgban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban. 2019-ben a Nord Pool összforgalma 494 TWh kereskedelmi forgalomban lévő áram volt, amely felöleli az északi és balti piac teljes villamosenergia-fogyasztásának több mint 90 %-át. |
| --- | --- |

(46)

A kérelmezőnek a Bizottság 2019. május 3-i információkérésére adott 2019. május 17-i válaszának 14. táblázata alapján a Litvániában kereskedelmi forgalomban lévő villamos energia teljes mennyiségének több mint 75 %-ával a NordPool áramtőzsdén keresztül kereskednek. A Nord Pool a legnagyobb európai áramtőzsde. A Nord Pool Európa-szerte árammal kereskedik. A Nord Pool másnapi és napon belüli kereskedelmet, elszámolást és kiegyenlítést, adatokat és megfelelést, valamint tanácsadási szolgáltatásokat nyújt. A Nord Pool áramkereskedelmi piacokat üzemeltet Norvégiában, Dániában, Svédországban, Finnországban, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Németországban, Hollandiában, Belgiumban, Ausztriában, Luxemburgban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban. 2019-ben a Nord Pool összforgalma 494 TWh kereskedelmi forgalomban lévő áram volt, amely felöleli az északi és balti piac teljes villamosenergia-fogyasztásának több mint 90 %-át.

| (47) | A nagykereskedelmi piac likviditása a versenyképesség egyik releváns mutatója, mivel az érintett nagykereskedelmi termékek kínálati és keresleti oldalon is fennálló megfelelő mennyisége (például alapterhelés, csúcsterhelés, a különböző időtartamokra vonatkozó óránkénti blokkok) beszerzési és fedezeti lehetőségeket kínálnak a kereskedők és szolgáltatók számára. |
| --- | --- |

(47)

A nagykereskedelmi piac likviditása a versenyképesség egyik releváns mutatója, mivel az érintett nagykereskedelmi termékek kínálati és keresleti oldalon is fennálló megfelelő mennyisége (például alapterhelés, csúcsterhelés, a különböző időtartamokra vonatkozó óránkénti blokkok) beszerzési és fedezeti lehetőségeket kínálnak a kereskedők és szolgáltatók számára.

| (48) | A NordPool nagykereskedelmi piac likviditásának mértéke megerősíti azt a következtetést, hogy a litván villamosenergia-termelési és -nagykereskedelmi piacon működő közszolgáltató ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(48)

A NordPool nagykereskedelmi piac likviditásának mértéke megerősíti azt a következtetést, hogy a litván villamosenergia-termelési és -nagykereskedelmi piacon működő közszolgáltató ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek.

| (49) | A rendszerösszekötő kapacitás elegendő ahhoz, hogy lehetővé tegye a Litvániába vagy Litvániából történő jelentős mennyiségű importot vagy exportot. Litvánia továbbá részese a NordPool energiakereskedelmi tőzsdének, ahol a részt vevő országok (Norvégia, Svédország, Finnország, Dánia, Észtország, Lettország és Litvánia) számos villamosenergia-termelője verseng. A litván villamosenergia-import jelentős része Oroszországból és Fehéroroszországból érkezik. |
| --- | --- |

(49)

A rendszerösszekötő kapacitás elegendő ahhoz, hogy lehetővé tegye a Litvániába vagy Litvániából történő jelentős mennyiségű importot vagy exportot. Litvánia továbbá részese a NordPool energiakereskedelmi tőzsdének, ahol a részt vevő országok (Norvégia, Svédország, Finnország, Dánia, Észtország, Lettország és Litvánia) számos villamosenergia-termelője verseng. A litván villamosenergia-import jelentős része Oroszországból és Fehéroroszországból érkezik.

| (50) | A Litvánia és a többi ország között megnövekedett rendszerösszekötő kapacitás valószínűleg kedvező hatással volt a litván villamosenergia-termelési piacon belüli versenyre. |
| --- | --- |

(50)

A Litvánia és a többi ország között megnövekedett rendszerösszekötő kapacitás valószínűleg kedvező hatással volt a litván villamosenergia-termelési piacon belüli versenyre.

| (51) | A kérelem szerint 2018-ban az import fedezte a litván villamosenergia-kereslet 80 %-át. A nettó import a 2015-ös 7208 TWh-ról 2018-ra 9632 TWh-ra nőtt, míg a Litvániában előállított villamos energia 4598 TWh-ról 3220 TWh-ra csökkent. A kérelmező magyarázata szerint habár a teljes litván beépített kapacitás elegendő lenne a kereslet kielégítéséhez, az importált villamos energia olcsóbb a helyben termeltnél. Ennek következtében egyes létesítmények működését felfüggesztették, és tartalékkapacitásként tartják fenn. |
| --- | --- |

(51)

A kérelem szerint 2018-ban az import fedezte a litván villamosenergia-kereslet 80 %-át. A nettó import a 2015-ös 7208 TWh-ról 2018-ra 9632 TWh-ra nőtt, míg a Litvániában előállított villamos energia 4598 TWh-ról 3220 TWh-ra csökkent. A kérelmező magyarázata szerint habár a teljes litván beépített kapacitás elegendő lenne a kereslet kielégítéséhez, az importált villamos energia olcsóbb a helyben termeltnél. Ennek következtében egyes létesítmények működését felfüggesztették, és tartalékkapacitásként tartják fenn.

| (52) | A litván piacra kerülő import nagysága arra enged következtetni, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának litván piacán működő közszolgáltató ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(52)

A litván piacra kerülő import nagysága arra enged következtetni, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának litván piacán működő közszolgáltató ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek.

3.2.3.2.   Az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése

Az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése

| (53) | A támogatási rendszerek jellemzői alapján a Bizottság megállapítja, hogy az első és második rendszer a Németországra és Olaszországra vonatkozó 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatban elemzett rendszerekhez hasonló tulajdonságokkal rendelkezik. A Bizottság mindkét esetben megkülönböztetett különösen fontos sajátosságokat. Először is, a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés előnyt szerez a hálózatba való elsődleges bekapcsolásból és elsőbbséget élvez a hagyományos villamos energiával szemben a hálózatba való betáplálásnál, ami azt jelenti, hogy gyakorlatilag független a kereslettől. Másodszor, a termelés és betáplálás teljesen független az áraktól, mivel a megújuló energiaforrásokból villamos energiát előállító termelők jogszabályban meghatározott kifizetésre jogosultak. |
| --- | --- |

(53)

A támogatási rendszerek jellemzői alapján a Bizottság megállapítja, hogy az első és második rendszer a Németországra és Olaszországra vonatkozó 2012/218/EU és 2012/539/EU végrehajtási határozatban elemzett rendszerekhez hasonló tulajdonságokkal rendelkezik. A Bizottság mindkét esetben megkülönböztetett különösen fontos sajátosságokat. Először is, a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés előnyt szerez a hálózatba való elsődleges bekapcsolásból és elsőbbséget élvez a hagyományos villamos energiával szemben a hálózatba való betáplálásnál, ami azt jelenti, hogy gyakorlatilag független a kereslettől. Másodszor, a termelés és betáplálás teljesen független az áraktól, mivel a megújuló energiaforrásokból villamos energiát előállító termelők jogszabályban meghatározott kifizetésre jogosultak.

| (54) | Tekintettel az első és második litván rendszer, valamint a 2012-es határozatokban elemzett, megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés közötti hasonlóságra, a Bizottság megállapítja, hogy e tevékenységek nincsenek kitéve a versenynek. |
| --- | --- |

(54)

Tekintettel az első és második litván rendszer, valamint a 2012-es határozatokban elemzett, megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés közötti hasonlóságra, a Bizottság megállapítja, hogy e tevékenységek nincsenek kitéve a versenynek.

4.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (55) | A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Litvániában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében, kivéve az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát. |
| --- | --- |

(55)

A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Litvániában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében, kivéve az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát.

| (56) | Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők a szerződést a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia litvániai előállításának lehetővé tétele céljából ítélik oda, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot. |
| --- | --- |

(56)

Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők a szerződést a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia litvániai előállításának lehetővé tétele céljából ítélik oda, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.

| (57) | A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel nem tekinthető teljesítettnek az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Litvániában történő termelése és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők e tevékenység Litvániában történő folytatásának lehetővé tétele céljából kötnek szerződést, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot. |
| --- | --- |

(57)

A fentiekben megvizsgált tényezőkre tekintettel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel nem tekinthető teljesítettnek az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Litvániában történő termelése és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők e tevékenység Litvániában történő folytatásának lehetővé tétele céljából kötnek szerződést, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.

| (58) | mivel az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból származó villamos energia termelése továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a szóban forgó irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés elsődleges célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az elsődleges cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében lefektetett szabályokkal összhangban kell odaítélni. |
| --- | --- |

(58)

mivel az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból származó villamos energia termelése továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a szóban forgó irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés elsődleges célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az elsődleges cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében lefektetett szabályokkal összhangban kell odaítélni.

| (59) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 16. cikke az irányelv alkalmazása alóli mentességet biztosít a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziók tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése verseny tárgyát képezi, az e tevékenységek Litvániában történő teljesítésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 16. cikke az irányelv alkalmazása alóli mentességet biztosít a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziók tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított, illetve – az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése verseny tárgyát képezi, az e tevékenységek Litvániában történő teljesítésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből.

14

| (60) | E határozat alapját a 2019. április és 2020. május közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező és a litván hatóságok által benyújtott, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információkból kiderül. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható, |
| --- | --- |

(60)

E határozat alapját a 2019. április és 2020. május közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező és a litván hatóságok által benyújtott, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információkból kiderül. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó a közszolgáltató ajánlatkérők által a hagyományos energiaforrásokból és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Litvániában történő termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének lehetővé tétele céljából odaítélt szerződések teljesítésére, kivéve az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát.

2. cikk

Továbbra is a 2014/25/EU irányelv alkalmazandó a közszolgáltató ajánlatkérők által az első és második támogatási rendszer hatálya alá tartozó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia Litvániában történő termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének lehetővé tétele céljából odaítélt szerződések tekintetében.

3. cikk

E határozatnak a Litván Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 28-án.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  Az ilyen tevékenységre a piachoz szabad hozzáférést biztosító uniós és nemzeti jog alkalmazható, lásd jelen határozat 3.1. szakaszát.

2

(3)  Az Európai Parlament és Tanács 2009/72/EK irányelve (2009. július 13.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

3

(4)  Nemzeti átültető jogszabály: Lietuvos Republikos Elektros Energetikos Įstatymas, 2000 m. liepos 20 d. Nr. VIII-1881.

4

(5)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

5

(6)  A T-463/14 sz., Österreichische Post AG kontra Bizottság ügyben hozott 2016. április 27-i ítélet, ECLI:EU:T:2016:243, 28. pont.

6

(7)  COMP/M.4110 E.ON – ENDESA ügy, 2006.4.25., 3. o., 10. és 11. pont.

7

(8)  COMP/M.3696 E.ON – MOL ügy, 2005.1.21., 223. pont, COMP/M.5467, RWE- ESSENT ügy, 2009.6.23., 23. pont.

8

(9)  A Bizottság 2012/218/EU végrehajtási határozata (2012. április 24.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításáról és nagykereskedelmi értékesítéséről (HL L 114., 2012.4.26., 21. o.).

9

(10)  A Bizottság 2012/539/EU végrehajtási határozata (2012. szeptember 26.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszország északi és déli makroövezeteiben történő előállításáról és nagykereskedelmi értékesítéséről (HL L 271., 2012.10.5., 4. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2018/71 végrehajtási határozata (2017. december 12.) a villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 12., 2018.1.17., 53. o.).

11

(12)  SA.50199 (2019/N) sz. állami támogatás (2019. április 23.) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát termelő erőműveknek nyújtott litván támogatásról.

12

(13)  [A Bizottság C(2019) 3122. sz. határozata (2020. április ...) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát termelő erőműveknek nyújtott litván támogatásról.?].

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

14

---

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1501 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. október 14.)

a Németország által az 1321/2014/EU bizottsági rendelet egyes rendelkezései alól adott ideiglenes mentesség tekintetében az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elvégzett értékelésről

(az értesítés a C(2020) 6891. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 71. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2020. február 25-én a Luftfahrt-Bundesamt mint illetékes hatóság (a továbbiakban: LBA) Németország nevében arról értesítette a Bizottságot, az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség vagy EASA) és a többi tagállamot, hogy mentesítette a Lufthansa Technik AG-t az 1321/2014/EU bizottsági rendelet (2) II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának való megfelelés kötelezettsége alól. Az említett pont értelmében a 145. rész szerint jóváhagyott szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy csak kielégítő állapotú, az 1. számú EASA-űrlappal vagy azzal egyenértékű dokumentummal üzembe helyezett komponenseket építsenek be a légi járművekbe vagy más komponensekbe, valamint hogy az adott komponens, szabványos alkatrész vagy anyag szerepeljen a vonatkozó karbantartási dokumentációban. |
| --- | --- |

(1)

2020. február 25-én a Luftfahrt-Bundesamt mint illetékes hatóság (a továbbiakban: LBA) Németország nevében arról értesítette a Bizottságot, az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség vagy EASA) és a többi tagállamot, hogy mentesítette a Lufthansa Technik AG-t az 1321/2014/EU bizottsági rendelet (2) II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának való megfelelés kötelezettsége alól. Az említett pont értelmében a 145. rész szerint jóváhagyott szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy csak kielégítő állapotú, az 1. számú EASA-űrlappal vagy azzal egyenértékű dokumentummal üzembe helyezett komponenseket építsenek be a légi járművekbe vagy más komponensekbe, valamint hogy az adott komponens, szabványos alkatrész vagy anyag szerepeljen a vonatkozó karbantartási dokumentációban.

| (2) | A mentesség – amelyet az LBA a kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványokkal kapcsolatos jövőbeli projektekkel összefüggésben adott meg – engedélyezi a Lufthansa Technik AG számára, hogy bizonyos esetekben a prototípus-komponensként gyártott és a Lufthansa Technik AG által beszerelendő egyes komponensek tekintetében ne tegyen eleget az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának. |
| --- | --- |

(2)

A mentesség – amelyet az LBA a kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványokkal kapcsolatos jövőbeli projektekkel összefüggésben adott meg – engedélyezi a Lufthansa Technik AG számára, hogy bizonyos esetekben a prototípus-komponensként gyártott és a Lufthansa Technik AG által beszerelendő egyes komponensek tekintetében ne tegyen eleget az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának.

| (3) | Az LBA elmondása szerint korábban előfordult, hogy a Lufthansa Technik AG által légi járművekbe beépített prototípus-komponenseket a gyártó nem tudta volna a későbbiekben a módosítás tervadatainak megfelelőként újratanúsítani azt követően, hogy a módosítást egy kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvány kiadásával jóváhagyták. Az LBA olyan esetekre hivatkozott, amelyekben a gyártó székhelye az Egyesült Államokban volt, és az újratanúsítás nem volt lehetséges a komponens kiszállítása után, továbbá olyan esetekre, amelyekben a gyártó a tervadatok jóváhagyása előtt fizetésképtelenné vált. Az LBA közölte, hogy ezekben az esetekben az említett komponensek újratanúsítása vagy nem volt lehetséges, vagy olyan adminisztratív terhet vont maga után, amely késleltette a légi járművek ismételt üzembe helyezését, ezáltal pedig ellehetetlenítette a Lufthansa Technik AG számára az ügyfelek megbízásainak teljesítését, és pénzügyi, valamint gazdasági kockázattal járt. |
| --- | --- |

(3)

Az LBA elmondása szerint korábban előfordult, hogy a Lufthansa Technik AG által légi járművekbe beépített prototípus-komponenseket a gyártó nem tudta volna a későbbiekben a módosítás tervadatainak megfelelőként újratanúsítani azt követően, hogy a módosítást egy kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvány kiadásával jóváhagyták. Az LBA olyan esetekre hivatkozott, amelyekben a gyártó székhelye az Egyesült Államokban volt, és az újratanúsítás nem volt lehetséges a komponens kiszállítása után, továbbá olyan esetekre, amelyekben a gyártó a tervadatok jóváhagyása előtt fizetésképtelenné vált. Az LBA közölte, hogy ezekben az esetekben az említett komponensek újratanúsítása vagy nem volt lehetséges, vagy olyan adminisztratív terhet vont maga után, amely késleltette a légi járművek ismételt üzembe helyezését, ezáltal pedig ellehetetlenítette a Lufthansa Technik AG számára az ügyfelek megbízásainak teljesítését, és pénzügyi, valamint gazdasági kockázattal járt.

| (4) | Az LBA által biztosított mentesség nem határozza meg azokat a termékeket vagy projekteket, amelyek tekintetében a Lufthansa Technik AG mentesül az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának való megfelelés kötelezettsége alól, és amelyek tekintetében elfogadhatja az előírásoknak meg nem felelő komponensek beszerelését. Az LBA kifejtette, hogy a Lufthansa Technik AG tervez néhány olyan, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal összefüggő projektet, amelyek esetében ilyen problémák merülhetnek fel, és amelyeknél előfordulhat, hogy a Lufthansa Technik AG nem lesz képes megfelelni az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának. A mentességet e lehetséges problémák fényében adták meg annak érdekében, hogy a jövőben elkerülhetők legyenek a módosított légi járművek ismételt üzembe helyezésének késedelmei. A mentesség 2020. február 13-tól 2021. december 31-ig – tehát nyolc egymást követő hónapot meghaladó időtartamra – érvényes. |
| --- | --- |

(4)

Az LBA által biztosított mentesség nem határozza meg azokat a termékeket vagy projekteket, amelyek tekintetében a Lufthansa Technik AG mentesül az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának való megfelelés kötelezettsége alól, és amelyek tekintetében elfogadhatja az előírásoknak meg nem felelő komponensek beszerelését. Az LBA kifejtette, hogy a Lufthansa Technik AG tervez néhány olyan, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal összefüggő projektet, amelyek esetében ilyen problémák merülhetnek fel, és amelyeknél előfordulhat, hogy a Lufthansa Technik AG nem lesz képes megfelelni az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának. A mentességet e lehetséges problémák fényében adták meg annak érdekében, hogy a jövőben elkerülhetők legyenek a módosított légi járművek ismételt üzembe helyezésének késedelmei. A mentesség 2020. február 13-tól 2021. december 31-ig – tehát nyolc egymást követő hónapot meghaladó időtartamra – érvényes.

| (5) | Az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának való meg nem felelést enyhítendő a mentesség értelmében a Lufthansa Technik AG olyan alternatív eljárás alapján is engedélyezheti a prototípus-komponensekkel rendelkező légi járművek üzembe helyezését, amely az egyes komponensek tanúsítási státuszának és a megfelelő kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal kapcsolatos jóváhagyási eljárás lezárását követően kapott jóváhagyott tervadatoknak az összehasonlítását foglalja magában. |
| --- | --- |

(5)

Az 1321/2014/EU bizottsági rendelet II. melléklete (145. rész) 145.A.42. pontjának való meg nem felelést enyhítendő a mentesség értelmében a Lufthansa Technik AG olyan alternatív eljárás alapján is engedélyezheti a prototípus-komponensekkel rendelkező légi járművek üzembe helyezését, amely az egyes komponensek tanúsítási státuszának és a megfelelő kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal kapcsolatos jóváhagyási eljárás lezárását követően kapott jóváhagyott tervadatoknak az összehasonlítását foglalja magában.

| (6) | Az Ügynökség a helyzet értékelését követően 2020. július 16-án elutasító ajánlást adott ki az LBA által biztosított mentességről. |
| --- | --- |

(6)

Az Ügynökség a helyzet értékelését követően 2020. július 16-án elutasító ajánlást adott ki az LBA által biztosított mentességről.

| (7) | A Bizottság egyetért az Ügynökség ajánlásával. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság egyetért az Ügynökség ajánlásával.

| (8) | Az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok bármely, a rendelet hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személy részére mentesítést adhatnak az e személyeket érintő, előre nem látható kényszerítő körülmények vagy e személyeknek az üzemben tartással kapcsolatos sürgős igényei esetén, feltéve, hogy az említett cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott feltételek mindegyike teljesül. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok bármely, a rendelet hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személy részére mentesítést adhatnak az e személyeket érintő, előre nem látható kényszerítő körülmények vagy e személyeknek az üzemben tartással kapcsolatos sürgős igényei esetén, feltéve, hogy az említett cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott feltételek mindegyike teljesül.

| (9) | Az „előre nem látható kényszerítő körülmények”, illetve az „üzemben tartással kapcsolatos sürgős igények” tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy a mentességet nem indokolják az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikkének (1) bekezdése szerinti, a Lufthansa Technik AG-t érintő előre nem látható kényszerítő körülmények vagy a Lufthansa Technik AG részéről felmerülő, üzemben tartással kapcsolatos sürgős igények. A mentességet a prototípus-komponensek újratanúsításával kapcsolatos lehetséges jövőbeli problémák fényében adták meg. Bár e problémák némelyike – például a szállító csődje – valóban lehet előre nem látható, illetve valóban támaszthat a légi jármű üzembe helyezésével kapcsolatos sürgős igényt, a mentesség megadásának időpontjában e problémák nem merültek fel és nem is volt várható a bekövetkezésük. Megemlítendő különösen, hogy Németország nem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy egyes gyártók jelezték volna a Lufthansa Technik AG-nak, hogy bizonyos projektek esetében nem lesznek képesek az előírt tanúsító nyilatkozatokkal ellátott komponenseket szállítani. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a sürgősség követelménye ebben az esetben nem teljesül. |
| --- | --- |

(9)

Az „előre nem látható kényszerítő körülmények”, illetve az „üzemben tartással kapcsolatos sürgős igények” tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy a mentességet nem indokolják az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikkének (1) bekezdése szerinti, a Lufthansa Technik AG-t érintő előre nem látható kényszerítő körülmények vagy a Lufthansa Technik AG részéről felmerülő, üzemben tartással kapcsolatos sürgős igények. A mentességet a prototípus-komponensek újratanúsításával kapcsolatos lehetséges jövőbeli problémák fényében adták meg. Bár e problémák némelyike – például a szállító csődje – valóban lehet előre nem látható, illetve valóban támaszthat a légi jármű üzembe helyezésével kapcsolatos sürgős igényt, a mentesség megadásának időpontjában e problémák nem merültek fel és nem is volt várható a bekövetkezésük. Megemlítendő különösen, hogy Németország nem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy egyes gyártók jelezték volna a Lufthansa Technik AG-nak, hogy bizonyos projektek esetében nem lesznek képesek az előírt tanúsító nyilatkozatokkal ellátott komponenseket szállítani. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a sürgősség követelménye ebben az esetben nem teljesül.

| (10) | A Bizottság emellett úgy véli, hogy a mentesség nem felel meg az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikke (1) bekezdésének d) pontjában annak hatályára és időtartamára vonatkozóan előírt korlátozásoknak. Bár a mentességet csak azokra az esetekre vonatkozóan adták meg, amelyekben a prototípus-komponensek újratanúsítása nem lehetséges, a gyakorlatban minden, az alkalmazási időszaka alatt végrehajtott, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal összefüggő projektre, valamint korlátlan számú, az ilyen, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal összefüggő projektek támogatása céljából esetlegesen beszerelendő komponensre érvényes. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az LBA nem bizonyította, hogy a mentesség időtartama a feltétlenül szükséges mértékre korlátozódik. Bár a mentesség 2021. december 31-én lejár, az LBA nem szolgált meggyőző indoklással arra vonatkozóan, hogy ez a lejárati időpont hogyan függ össze a mentességet szükségessé tevő körülményekkel vagy igényekkel. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság emellett úgy véli, hogy a mentesség nem felel meg az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikke (1) bekezdésének d) pontjában annak hatályára és időtartamára vonatkozóan előírt korlátozásoknak. Bár a mentességet csak azokra az esetekre vonatkozóan adták meg, amelyekben a prototípus-komponensek újratanúsítása nem lehetséges, a gyakorlatban minden, az alkalmazási időszaka alatt végrehajtott, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal összefüggő projektre, valamint korlátlan számú, az ilyen, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal összefüggő projektek támogatása céljából esetlegesen beszerelendő komponensre érvényes. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az LBA nem bizonyította, hogy a mentesség időtartama a feltétlenül szükséges mértékre korlátozódik. Bár a mentesség 2021. december 31-én lejár, az LBA nem szolgált meggyőző indoklással arra vonatkozóan, hogy ez a lejárati időpont hogyan függ össze a mentességet szükségessé tevő körülményekkel vagy igényekkel.

| (11) | Következésképpen az LBA által biztosított mentesség nem felel meg az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, |
| --- | --- |

(11)

Következésképpen az LBA által biztosított mentesség nem felel meg az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által az 1321/2014/EU rendelet II. mellékletének (145. rész) 145.A.42. pontjában előírt követelmények alól biztosított, a Bizottságnak, az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének és a többi tagállamnak 2020. február 25-én bejelentett mentesség, amely alapján a Lufthansa Technik AG bizonyos esetekben a prototípus-komponensként gyártott és a Lufthansa Technik AG által beszerelendő egyes alkatrészek tekintetében nem köteles eleget tenni a 145.A.42. pontban foglalt követelményeknek, nem felel meg az (EU) 2018/1139 rendelet 71. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 14-én.

a Bizottság részéről

Adina VĂLEAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1321/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról (HL L 362., 2014.12.17., 1. o.).

2

---

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1502 HATÁROZATA

(2020. október 15.)

a személyes adatoknak a Bizottság által az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében történő kezelésével összefüggésben az érintettek tájékoztatására és egyes jogaik korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) együttműködési mechanizmust hozott létre a Bizottság és a tagállamok között a közvetlen külföldi befektetések terén. Ez a mechanizmus olyan információcserén alapul, amely az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett személyes adatokat is magában foglalhat. Az együttműködési mechanizmus célja, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára annak vizsgálatát, hogy egy másik tagállamban lévő közvetlen külföldi befektetés hatással lehet-e biztonságukra vagy közrendjükre, a Bizottság számára pedig annak vizsgálatát, hogy egy közvetlen külföldi befektetés valószínűleg egynél több tagállam biztonságára vagy közrendjére gyakorolhat-e hatást. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) együttműködési mechanizmust hozott létre a Bizottság és a tagállamok között a közvetlen külföldi befektetések terén. Ez a mechanizmus olyan információcserén alapul, amely az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett személyes adatokat is magában foglalhat. Az együttműködési mechanizmus célja, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára annak vizsgálatát, hogy egy másik tagállamban lévő közvetlen külföldi befektetés hatással lehet-e biztonságukra vagy közrendjükre, a Bizottság számára pedig annak vizsgálatát, hogy egy közvetlen külföldi befektetés valószínűleg egynél több tagállam biztonságára vagy közrendjére gyakorolhat-e hatást.

| (2) | A közvetlen külföldi befektetések tagállamok általi átvilágítása, valamint az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus hatékonyságának biztosítása céljából a Bizottság által feldolgozott személyes adatok kategóriái magukban foglalják az azonosítási és kapcsolattartási adatokat, a szakmai adatokat, valamint a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos adatokat. |
| --- | --- |

(2)

A közvetlen külföldi befektetések tagállamok általi átvilágítása, valamint az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus hatékonyságának biztosítása céljából a Bizottság által feldolgozott személyes adatok kategóriái magukban foglalják az azonosítási és kapcsolattartási adatokat, a szakmai adatokat, valamint a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos adatokat.

| (3) | Az átvilágítási tevékenységért felelős bizottsági szolgálatok mindaddig megőrzik a személyes adatokat, amíg az a közvetlen külföldi befektetések tagállamok általi átvilágításához és az együttműködési mechanizmus működésének biztosításához szükséges, és azokat biztonságos elektronikus környezetben tárolják annak érdekében, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását a Bizottságon kívüli személyek számára (3). |
| --- | --- |

(3)

Az átvilágítási tevékenységért felelős bizottsági szolgálatok mindaddig megőrzik a személyes adatokat, amíg az a közvetlen külföldi befektetések tagállamok általi átvilágításához és az együttműködési mechanizmus működésének biztosításához szükséges, és azokat biztonságos elektronikus környezetben tárolják annak érdekében, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását a Bizottságon kívüli személyek számára (3).

| (4) | Feladatainak ellátása során a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, személyesadat-kezeléssel kapcsolatos jogait, valamint az (EU) 2018/1725 rendeletben előírt jogokat. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles az (EU) 2019/452 rendelet 10. cikkében lefektetett szigorú titoktartási szabályoknak megfelelni. |
| --- | --- |

(4)

Feladatainak ellátása során a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, személyesadat-kezeléssel kapcsolatos jogait, valamint az (EU) 2018/1725 rendeletben előírt jogokat. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles az (EU) 2019/452 rendelet 10. cikkében lefektetett szigorú titoktartási szabályoknak megfelelni.

| (5) | Bizonyos körülmények esetén össze kell egyeztetni az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait az együttműködési mechanizmus hatékonyságának követelményével, valamint a más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljeskörű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság korlátozza az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását, továbbá a 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben a korlátozó jogi aktus rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19. és 20. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(5)

Bizonyos körülmények esetén össze kell egyeztetni az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait az együttműködési mechanizmus hatékonyságának követelményével, valamint a más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljeskörű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság korlátozza az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását, továbbá a 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben a korlátozó jogi aktus rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19. és 20. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

| (6) | Az Unió közös kereskedelempolitikája megköveteli, hogy a Bizottság hatékonyan és eredményesen lássa el az együttműködési mechanizmus keretében rá háruló feladatokat. Ennek érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság korlátozhatja az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió közös kereskedelempolitikája megköveteli, hogy a Bizottság hatékonyan és eredményesen lássa el az együttműködési mechanizmus keretében rá háruló feladatokat. Ennek érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság korlátozhatja az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkével összhangban.

| (7) | E belső szabályoknak ki kell terjedniük a Bizottság által az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében végzett valamennyi adatfeldolgozási műveletre, attól a pillanattól kezdve, amikor a Bizottság tájékoztatást kap az érintett közvetlen külföldi befektetésekről. |
| --- | --- |

(7)

E belső szabályoknak ki kell terjedniük a Bizottság által az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében végzett valamennyi adatfeldolgozási műveletre, attól a pillanattól kezdve, amikor a Bizottság tájékoztatást kap az érintett közvetlen külföldi befektetésekről.

| (8) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítések formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell az összes személyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. Adott esetben a Bizottságnak további biztosítékokat kell nyújtania annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek egyenként, megfelelő formában tájékoztatást kapjanak. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítések formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell az összes személyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. Adott esetben a Bizottságnak további biztosítékokat kell nyújtania annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek egyenként, megfelelő formában tájékoztatást kapjanak.

| (9) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és 16. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül és az említett rendelet 25. cikke alapján a Bizottság a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az (EU) 2019/452 rendelet szerinti együttműködési mechanizmussal kapcsolatos elemzések és eljárások végrehajtására vonatkozó hatáskörének a védelme érdekében korlátozhatja az érintetteknek a személyes adataik kezeléséről való tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását. E tekintetben szükséges lehet, hogy a Bizottság az említett rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a), c), d), g) és h) pontja alapján korlátozza a szóban forgó jogok és kötelezettségek alkalmazását. Erre akkor lehet szükség, ha máskülönben az Unió közös kereskedelempolitikájának hatékony végrehajtásával összefüggésben veszélybe kerülne a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az együttműködési mechanizmussal kapcsolatos bizottsági elemzések és eljárások célja. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és 16. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül és az említett rendelet 25. cikke alapján a Bizottság a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az (EU) 2019/452 rendelet szerinti együttműködési mechanizmussal kapcsolatos elemzések és eljárások végrehajtására vonatkozó hatáskörének a védelme érdekében korlátozhatja az érintetteknek a személyes adataik kezeléséről való tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását. E tekintetben szükséges lehet, hogy a Bizottság az említett rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a), c), d), g) és h) pontja alapján korlátozza a szóban forgó jogok és kötelezettségek alkalmazását. Erre akkor lehet szükség, ha máskülönben az Unió közös kereskedelempolitikájának hatékony végrehajtásával összefüggésben veszélybe kerülne a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az együttműködési mechanizmussal kapcsolatos bizottsági elemzések és eljárások célja.

| (10) | Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. A Bizottság emellett abban az esetben is eljárhat így, ha a másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség, illetve tagállami hatóság általi korlátozás célja veszélybe kerülne, amennyiben a Bizottság nem alkalmazna ugyanolyan korlátozást ugyanazon személyes adatok tekintetében. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell ezen intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és hatóságokkal a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról. |
| --- | --- |

(10)

Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. A Bizottság emellett abban az esetben is eljárhat így, ha a másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség, illetve tagállami hatóság általi korlátozás célja veszélybe kerülne, amennyiben a Bizottság nem alkalmazna ugyanolyan korlátozást ugyanazon személyes adatok tekintetében. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell ezen intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és hatóságokkal a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról.

| (11) | Előfordulhat, hogy a Bizottságnak korlátoznia kell az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását a tagállamoktól vagy más – névtelen vagy azonosított – forrásokból kapott személyes adatokkal kapcsolatban, amennyiben ez szükséges az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme érdekében vagy az említett rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett uniós intézmények és szervek belső biztonságának védelme érdekében. Az uniós intézmények és szervek belső biztonsága foroghat kockán, különösen olyan közvetlen külföldi befektetések esetében, amelyek biztonsági vagy közrendi okokból hatással lehetnek uniós érdekű projektekre vagy programokra. |
| --- | --- |

(11)

Előfordulhat, hogy a Bizottságnak korlátoznia kell az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását a tagállamoktól vagy más – névtelen vagy azonosított – forrásokból kapott személyes adatokkal kapcsolatban, amennyiben ez szükséges az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme érdekében vagy az említett rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett uniós intézmények és szervek belső biztonságának védelme érdekében. Az uniós intézmények és szervek belső biztonsága foroghat kockán, különösen olyan közvetlen külföldi befektetések esetében, amelyek biztonsági vagy közrendi okokból hatással lehetnek uniós érdekű projektekre vagy programokra.

| (12) | Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását a tagállamokkal, az érintett harmadik országokkal vagy szervezetekkel való együttműködés és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében, az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) pontjában leírtaknak megfelelően. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél. |
| --- | --- |

(12)

Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását a tagállamokkal, az érintett harmadik országokkal vagy szervezetekkel való együttműködés és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében, az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) pontjában leírtaknak megfelelően. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél.

| (13) | Ennek megfelelően, amennyiben az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében végzett feladatainak ellátása során a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási funkciói miatt szükséges, a Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említettnek megfelelően korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását. |
| --- | --- |

(13)

Ennek megfelelően, amennyiben az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében végzett feladatainak ellátása során a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási funkciói miatt szükséges, a Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említettnek megfelelően korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását.

| (14) | Ezenkívül az is előfordulhat, hogy a Bizottságnak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint a jogaik és szabadságaik védelmét igénylő, névtelen vagy azonosított forrásokból (például informátoroktól) származó személyes adatokkal kapcsolatosan kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását. |
| --- | --- |

(14)

Ezenkívül az is előfordulhat, hogy a Bizottságnak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint a jogaik és szabadságaik védelmét igénylő, névtelen vagy azonosított forrásokból (például informátoroktól) származó személyes adatokkal kapcsolatosan kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását.

| (15) | A Bizottság ezért az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a), c), d), g) és h) pontjában felsorolt okokat olyan okokként azonosította, amelyek alapján indokolt lehet korlátozásokat alkalmazni a Bizottság által a közvetlen külföldi befektetések átvilágítása vagy az (EU) 2019/452 rendelet által létrehozott együttműködési eljárás kapcsán végzett elemzések és eljárások keretében végrehajtott adatkezelési műveletekre. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság ezért az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a), c), d), g) és h) pontjában felsorolt okokat olyan okokként azonosította, amelyek alapján indokolt lehet korlátozásokat alkalmazni a Bizottság által a közvetlen külföldi befektetések átvilágítása vagy az (EU) 2019/452 rendelet által létrehozott együttműködési eljárás kapcsán végzett elemzések és eljárások keretében végrehajtott adatkezelési műveletekre.

| (16) | Az e határozat alapján alkalmazott bármilyen korlátozásnak az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatokra figyelemmel szükségesnek és arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(16)

Az e határozat alapján alkalmazott bármilyen korlátozásnak az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatokra figyelemmel szükségesnek és arányosnak kell lennie.

| (17) | A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben nyilvántartásba kell vennie azok minden egyes alkalmazását. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben nyilvántartásba kell vennie azok minden egyes alkalmazását.

| (18) | A Bizottság a személyes adatokat az (EU) 2019/452 rendelet értelmében a tagállamok illetékes hatóságaival közösen dolgozza fel. A Bizottság a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az együttműködési mechanizmussal kapcsolatos elemzéseit és eljárásait különböző szolgálatokon keresztül végzi, de a koordinációért elsősorban a Kereskedelmi Főigazgatóság felelős. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a személyes adatokat az (EU) 2019/452 rendelet értelmében a tagállamok illetékes hatóságaival közösen dolgozza fel. A Bizottság a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az együttműködési mechanizmussal kapcsolatos elemzéseit és eljárásait különböző szolgálatokon keresztül végzi, de a koordinációért elsősorban a Kereskedelmi Főigazgatóság felelős.

| (19) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okai alapján a tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Ez különösen az említett rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott korlátozások esetében áll fenn. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okai alapján a tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Ez különösen az említett rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott korlátozások esetében áll fenn.

| (20) | A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a korlátozásokat, hogy az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikke szerinti jogai csak addig legyenek korlátozva, ameddig ilyen korlátozások szükségesek ahhoz, hogy a Bizottság elemzéseket és eljárásokat végezhessen a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az együttműködési mechanizmussal kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a korlátozásokat, hogy az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikke szerinti jogai csak addig legyenek korlátozva, ameddig ilyen korlátozások szükségesek ahhoz, hogy a Bizottság elemzéseket és eljárásokat végezhessen a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az együttműködési mechanizmussal kapcsolatosan.

| (21) | Amennyiben az érintettek egyéb jogait korlátozzák, az adatkezelőnek eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben az érintettek egyéb jogait korlátozzák, az adatkezelőnek eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját.

| (22) | Az e határozatnak való megfelelés érdekében a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatnak való megfelelés érdekében a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát.

| (23) | Annak érdekében, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerint a Bizottság haladéktalanul korlátozhassa bizonyos jogok és kötelezettségek alkalmazását, és ne veszélyeztesse a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmussal kapcsolatos elemzéseket és eljárásokat, e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerint a Bizottság haladéktalanul korlátozhassa bizonyos jogok és kötelezettségek alkalmazását, és ne veszélyeztesse a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmussal kapcsolatos elemzéseket és eljárásokat, e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie.

| (24) | A Bizottság konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal, aki 2020. július 29-én nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal, aki 2020. július 29-én nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat megállapítja azokat a szabályokat, amelyeket a Bizottságnak követnie kell, amikor az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkében foglaltak szerint tájékoztatja az érintetteket az adataiknak az (EU) 2019/452 rendelettel létrehozott együttműködési mechanizmus keretében történő kezeléséről.

Ez a határozat megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság e rendszerben korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 4., 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását ugyanezen rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a), c), d), g) és h) pontjával összhangban, az említett együttműködési mechanizmus keretében.

(2)   Ez a határozat a személyes adatoknak a Bizottság által az (EU) 2019/452 rendeletben említett feladatai teljesítése érdekében végzett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban történő kezelésére vonatkozik.

2. cikk

Alkalmazandó kivételek és korlátozások

(1)   Amennyiben a Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet alapján az érintetteket megillető jogok tekintetében látja el a feladatait, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek valamelyike.

(2)   E rendelet 3–7. cikkére is figyelemmel, amennyiben az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése a Bizottság által kezelt személyes adatokkal összefüggésben – egyebek mellett például a vizsgálati eszközök és módszerek feltárása révén – veszélyeztetné a közvetlen külföldi befektetések átvilágításával vagy az (EU) 2019/452 rendelet által létrehozott együttműködési mechanizmussal kapcsolatos bizottsági elemzések és eljárások célját, vagy hátrányosan érintené más érintettek jogait és szabadságait, a Bizottság korlátozhatja az alábbi rendelkezések alkalmazását:

| a) | az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikke; valamint |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikke; valamint

| b) | az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatósági elv, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

b)

az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatósági elv, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

(3)   A 3–7. cikkre is figyelemmel a Bizottság korlátozhatja az e cikk (2) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket:

| a) | ha az említett jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal a tőle kapott személyes adatok tekintetében korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett jogi aktusok vagy az említett rendelet IX. fejezete alapján; az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (5) szerint; |
| --- | --- |

a)

ha az említett jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal a tőle kapott személyes adatok tekintetében korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett jogi aktusok vagy az említett rendelet IX. fejezete alapján; az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (5) szerint;

| b) | ha az említett jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését valamely tagállam illetékes hatósága a tőle kapott személyes adatok tekintetében korlátozhatja az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján; |
| --- | --- |

b)

ha az említett jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését valamely tagállam illetékes hatósága a tőle kapott személyes adatok tekintetében korlátozhatja az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján;

| c) | ha az említett jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése veszélyeztetheti a Bizottság harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel a közvetlen külföldi befektetések átvilágítása tekintetében folytatott együttműködését. |
| --- | --- |

c)

ha az említett jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése veszélyeztetheti a Bizottság harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel a közvetlen külföldi befektetések átvilágítása tekintetében folytatott együttműködését.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett körülmények fennállása esetén a Bizottság a korlátozások alkalmazását megelőzően konzultál az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy illetékes tagállami hatóságokkal, kivéve, ha a Bizottság számára egyértelmű, hogy az említett pontokban hivatkozott jogi aktusok valamelyike előírja a korlátozás alkalmazását.

Az első albekezdés c) pontja nem alkalmazandó, ha az érintett érdekei vagy alapvető jogai és szabadságai elsőbbséget élveznek a Bizottság harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködéshez fűződő érdekeivel szemben.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés nem érinti az alábbiakat:

| a) | az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti, az érintettek tájékoztatására és egyes adatvédelmi jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról szóló többi bizottsági határozat alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti, az érintettek tájékoztatására és egyes adatvédelmi jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról szóló többi bizottsági határozat alkalmazása;

| b) | a Bizottság eljárási szabályzatának (8) 23. cikke. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság eljárási szabályzatának (8) 23. cikke.

(5)   A jogok és kötelezettségek (2) bekezdésben említett bármilyen korlátozásának az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatokra figyelemmel szükségesnek és arányosnak kell lennie.

3. cikk

Az érintettek tájékoztatása

(1)   A Bizottság saját honlapján közzéteszi azon adatvédelmi értesítéseket, amelyek az összes érintettet tájékoztatják a személyes adataiknak a közvetlen külföldi befektetések átvilágításához vagy az (EU) 2019/452 rendelet által létrehozott együttműködési mechanizmushoz kapcsolódó elemzések és eljárások céljából történő kezelésével járó bizottsági tevékenységekről. Amennyiben ez az együttműködési mechanizmus működésének veszélyeztetése nélkül lehetséges, a Bizottság biztosítja, hogy az érintetteket egyénileg és megfelelő formában tájékoztassák.

(2)   Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az olyan érintettek tájékoztatását, akiknek adatait a közvetlen külföldi befektetések átvilágításához vagy az (EU) 2019/452 rendelet által létrehozott együttműködési mechanizmushoz kapcsolódó elemzések és eljárások céljából kezeli, e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

4. cikk

Az érintett hozzáféréshez, törléshez és az adatkezelés korlátozásához való joga

(1)   Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 17., 19., illetve 20. cikkében említett hozzáférési, törlési, illetve adatkezelés-korlátozási jogát, a hozzáférés, törlés vagy adatkezelés-korlátozás iránti kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet:

| a) | az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól; valamint |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól; valamint

| b) | arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál. |
| --- | --- |

b)

arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(2)   Az (1) bekezdésben említett korlátozás okairól szóló tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, amennyiben az meghiúsítaná a korlátozás célját.

(3)   A Bizottság a 6. cikkel összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

(4)   Amennyiben a hozzáférés jogát részben vagy egészben korlátozták, az érintett az európai adatvédelmi biztos közvetítésével gyakorolhatja hozzáférési jogát az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (6), (7) és (8) bekezdésével összhangban.

5. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

Amennyiben a Bizottság korlátozza az érintettnek az adatvédelmi incidensről való, az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikke szerinti tájékoztatását, e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

6. cikk

A korlátozások feljegyzése és nyilvántartásba vétele

(1)   A Bizottság feljegyzi az e határozat alapján alkalmazott korlátozások okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, figyelembe véve az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében rögzített vonatkozó elemeket.

(2)   A feljegyzésben szerepelnie kell, hogy a jog érintett általi gyakorlása milyen módon veszélyeztetné a közvetlen külföldi befektetések átvilágításához vagy az (EU) 2019/452 rendelet által létrehozott együttműködési mechanizmushoz kapcsolódó elemzéseinek és eljárásainak vagy az e határozat 2. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján alkalmazott korlátozásoknak a célját, illetve miként érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait.

(3)   A nyilvántartást és adott esetben a mögöttes ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat regisztrálni kell. Kérésre ezeket az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

7. cikk

A korlátozások időtartama

(1)   A 3., 4. és 5. cikkben említett korlátozások mindaddig alkalmazandók, amíg azok okai fennállnak.

(2)   Amennyiben a 3. vagy 5. cikkben említett korlátozás okai már nem állnak fenn, a Bizottság feloldja a korlátozást, és az érintettet tájékoztatja a korlátozás fő okairól.

Ezzel egyidejűleg a Bizottság tájékoztatja az érintettet arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(3)   A Bizottság az elfogadás után egy évvel és a közvetlen külföldi befektetések átvilágításához vagy az (EU) 2019/452 rendelet által létrehozott együttműködési mechanizmushoz kapcsolódóan végzett, vonatkozó bizottsági elemzések és eljárások lezárásakor felülvizsgálja a 3. és 5. cikkben említett korlátozások alkalmazását. Ezt követően a Bizottság figyelemmel kíséri, hogy szükséges-e a korlátozás fenntartása. A felülvizsgálat tartalmazza a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, figyelembe véve az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében rögzített vonatkozó elemeket.

8. cikk

A Bizottság adatvédelmi tisztviselője által végzett felülvizsgálat

(1)   A Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét minden olyan esetben indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell, amikor az érintettek jogait e határozattal összhangban korlátozzák. Kérésre az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozás felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselő tájékoztatást kap a kért felülvizsgálat eredményéről.

(3)   A Bizottság dokumentálja az adatvédelmi tisztviselő bevonását minden olyan esetben, amikor a 2. cikk (2) bekezdésében említett jogok és kötelezettségek alkalmazása korlátozott.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2020. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/452 rendelete (2019. március 19.) az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról (HL L 79. I, 2019.3.21., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

2

(3)  Az akták Bizottságon belüli megőrzését az Európai Bizottság aktáinak közös megőrzési listája (SEC (2019) 900) szabályozza. Az adatmegőrzési időszakot az adott adatkezelésre vonatkozó adatvédelmi nyilvántartásokban határozzák meg.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

7

(8)  C(2000) 3614 (HL L 308., 2000.12.8., 26. o.).

8

---

Helyesbítések

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/31

---

Helyesbítés a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energiára vonatkozó kedvezményes adómérték alkalmazásának Németország számára a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban történő engedélyezéséről szóló, 2020. október 12-i (EU) 2020/1436 tanácsi végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 331., 2020. október 12.
  )

A címlapon, a tartalomjegyzékben, a 30. oldalon a címben és a 31. oldalon a záró formulában:

a következő szövegrész:

„
  2020. október 12.
  ”

helyesen:

„
  2020. október 7.
  ”

---

| 2020.10.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/32

---

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2018. március 5-i (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 63., 2018. március 6.
  )

A 43. oldalon, „AZ EREDETI VIZSGÁLAT MINTÁJÁBAN NEM SZEREPLŐ EGYÜTTMŰKÖDŐ KÍNAI EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK” című I. melléklet táblázatának hetedik sorában:

a következő szövegrész:

„Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd., Peking (TARIC-kiegészítő kód: B 242)”

helyesen:

„Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd., Changzhou (TARIC-kiegészítő kód: B 242)”

---