# Az Európai Unió L 305/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 305 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. szeptember 21. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 305

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. szeptember 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1302 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 14.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő feleknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1303 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 14.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egy harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő félnek az Unió, illetve egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszintű jelentőségének vagy valószínűsíthetően rendszerszintű jelentőségűvé válásának megállapításához az ESMA által figyelembe veendő szempontok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1304 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 14.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a harmadik országbeli központi szerződő felek összehasonlításon alapuló megfelelés iránti kérelmeinek értékelésekor az ESMA által értékelendő kötelező elemek, valamint az említett értékelés módozatai és feltételei tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 13 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/1305 végrehajtási határozata (2020. szeptember 18.) az Unió közös halászati politikája terén az átmeneti időszakban alkalmazandó egyes nemzetközi megállapodásoknak az Egyesült Királyságra nézve kötelező jellege tekintetében az Egyesült Királyság által a saját nevében adott egyetértés engedélyezéséről | 27 |
| | | Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1306 határozata (2020. szeptember 16.) a Covid19-világjárványra tekintettel a központi bankokkal szembeni egyes kitettségeknek a teljes kitettségi mértékből való átmeneti kizárásáról (EKB/2020/44) | 30 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1307 ajánlása (2020. szeptember 18.) az Unió Covid19-válság utáni gazdasági fellendülésének támogatása érdekében a hálózati összekapcsoltságot elősegítő, a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére, valamint az 5G rádióspektrumhoz való időben történő és beruházásbarát hozzáférés biztosítására szolgáló közös uniós eszköztárról | 33 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1302 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 14.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő feleknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1303 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 14.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egy harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő félnek az Unió, illetve egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszintű jelentőségének vagy valószínűsíthetően rendszerszintű jelentőségűvé válásának megállapításához az ESMA által figyelembe veendő szempontok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság (EU) 2020/1304 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 14.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a harmadik országbeli központi szerződő felek összehasonlításon alapuló megfelelés iránti kérelmeinek értékelésekor az ESMA által értékelendő kötelező elemek, valamint az említett értékelés módozatai és feltételei tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

13

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2020/1305 végrehajtási határozata (2020. szeptember 18.) az Unió közös halászati politikája terén az átmeneti időszakban alkalmazandó egyes nemzetközi megállapodásoknak az Egyesült Királyságra nézve kötelező jellege tekintetében az Egyesült Királyság által a saját nevében adott egyetértés engedélyezéséről

27

Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1306 határozata (2020. szeptember 16.) a Covid19-világjárványra tekintettel a központi bankokkal szembeni egyes kitettségeknek a teljes kitettségi mértékből való átmeneti kizárásáról (EKB/2020/44)

30

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1307 ajánlása (2020. szeptember 18.) az Unió Covid19-válság utáni gazdasági fellendülésének támogatása érdekében a hálózati összekapcsoltságot elősegítő, a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére, valamint az 5G rádióspektrumhoz való időben történő és beruházásbarát hozzáférés biztosítására szolgáló közös uniós eszköztárról

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.9.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.9.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1302 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. július 14.)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő feleknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25d. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25d. cikke előírja, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA) a harmadik országbeli központi szerződő felek vonatkozásában díjakat alkalmaz az említett rendelet 25. cikke szerinti elismerés iránti kérelmekkel kapcsolatban, valamint éves díjakat az említett rendelet szerinti, az elismert harmadik országbeli központi szerződő felekkel kapcsolatos feladataival összefüggésben. A 648/2012/EU rendelet 25d. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az említett díjaknak az érintett központi szerződő fél árbevételével arányosaknak kell lenniük, és fedezniük kell mindazokat a költségeket, amelyek az ESMA-nál a harmadik országbeli központi szerződő fél elismerése, valamint a vele kapcsolatos feladatainak az említett rendelettel összhangban történő végrehajtása kapcsán merülnek fel. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25d. cikke előírja, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA) a harmadik országbeli központi szerződő felek vonatkozásában díjakat alkalmaz az említett rendelet 25. cikke szerinti elismerés iránti kérelmekkel kapcsolatban, valamint éves díjakat az említett rendelet szerinti, az elismert harmadik országbeli központi szerződő felekkel kapcsolatos feladataival összefüggésben. A 648/2012/EU rendelet 25d. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az említett díjaknak az érintett központi szerződő fél árbevételével arányosaknak kell lenniük, és fedezniük kell mindazokat a költségeket, amelyek az ESMA-nál a harmadik országbeli központi szerződő fél elismerése, valamint a vele kapcsolatos feladatainak az említett rendelettel összhangban történő végrehajtása kapcsán merülnek fel.

| (2) | Az elismerés iránti kérelmekkel kapcsolatos díjakat (a továbbiakban: elismerési díjak) az elismerés iránti kérelmek feldolgozása kapcsán az ESMA-nál felmerült költségek fedezése céljából kell felszámítani, ideértve a kérelmek hiánytalanságának ellenőrzésével, további információk kérésével, határozatok megszövegezésével kapcsolatos költségeket, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek rendszerszintű jelentőségének értékelésével (szintekbe sorolás) kapcsolatos költségeket. Az Unió, illetve egy vagy több tagállamának pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszinten jelentős vagy valószínűleg rendszerszinten jelentőssé váló olyan központi szerződő felek esetében, amelyeket az ESMA a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésével összhangban ismert el (2. szintű központi szerződő felek), az ESMA-nál többletköltségek merülnek fel. Ezek a többletköltségek akkor merülnek fel az ESMA-nál, amikor értékeli a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésében meghatározott elismerési feltételeknek való megfelelést, valamint azt, hogy a központi szerződő fél az alkalmazandó harmadik országbeli jogi keretnek való megfelelés révén tekinthető-e úgy, hogy teljesíti a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, valamint IV. és V. címében meghatározott követelményeket (összehasonlításon alapuló megfelelés). A 2. szintű központi szerződő felek által benyújtott kérelmekkel kapcsolatos költségek tehát magasabbak lesznek, mint az olyan harmadik országbeli központi szerződő felek által benyújtott kérelmekkel kapcsolatos költségek, amelyek az Unió, illetve egy vagy több tagállamának pénzügyi stabilitása szempontjából nem minősülnek rendszerszinten jelentősnek vagy valószínűleg rendszerszinten jelentőssé válónak (1. szintű központi szerződő felek). |
| --- | --- |

(2)

Az elismerés iránti kérelmekkel kapcsolatos díjakat (a továbbiakban: elismerési díjak) az elismerés iránti kérelmek feldolgozása kapcsán az ESMA-nál felmerült költségek fedezése céljából kell felszámítani, ideértve a kérelmek hiánytalanságának ellenőrzésével, további információk kérésével, határozatok megszövegezésével kapcsolatos költségeket, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek rendszerszintű jelentőségének értékelésével (szintekbe sorolás) kapcsolatos költségeket. Az Unió, illetve egy vagy több tagállamának pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszinten jelentős vagy valószínűleg rendszerszinten jelentőssé váló olyan központi szerződő felek esetében, amelyeket az ESMA a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésével összhangban ismert el (2. szintű központi szerződő felek), az ESMA-nál többletköltségek merülnek fel. Ezek a többletköltségek akkor merülnek fel az ESMA-nál, amikor értékeli a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésében meghatározott elismerési feltételeknek való megfelelést, valamint azt, hogy a központi szerződő fél az alkalmazandó harmadik országbeli jogi keretnek való megfelelés révén tekinthető-e úgy, hogy teljesíti a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, valamint IV. és V. címében meghatározott követelményeket (összehasonlításon alapuló megfelelés). A 2. szintű központi szerződő felek által benyújtott kérelmekkel kapcsolatos költségek tehát magasabbak lesznek, mint az olyan harmadik országbeli központi szerződő felek által benyújtott kérelmekkel kapcsolatos költségek, amelyek az Unió, illetve egy vagy több tagállamának pénzügyi stabilitása szempontjából nem minősülnek rendszerszinten jelentősnek vagy valószínűleg rendszerszinten jelentőssé válónak (1. szintű központi szerződő felek).

| (3) | Míg a 648/2012/EU rendelet 25. cikke értelmében elismerést kérelmező valamennyi harmadik országbeli központi szerződő félnek elismerési alapdíjat kell felszámítani, a 2. szintű központi szerződő feleknek kiegészítő díjat is fel kell számítani a kérelmezési folyamat részeként az ESMA-nál felmerülő többletköltségek fedezésére. A kiegészítő elismerési díjat a már elismert központi szerződő feleknek is fel kell számítani első alkalommal, amikor az ESMA rendszerszintű jelentőségüknek a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (5) bekezdése vagy 89. cikkének (3c) bekezdése szerinti felülvizsgálatát követően megállapítja, hogy 2. szintű központi szerződő félként kell-e besorolni őket. |
| --- | --- |

(3)

Míg a 648/2012/EU rendelet 25. cikke értelmében elismerést kérelmező valamennyi harmadik országbeli központi szerződő félnek elismerési alapdíjat kell felszámítani, a 2. szintű központi szerződő feleknek kiegészítő díjat is fel kell számítani a kérelmezési folyamat részeként az ESMA-nál felmerülő többletköltségek fedezésére. A kiegészítő elismerési díjat a már elismert központi szerződő feleknek is fel kell számítani első alkalommal, amikor az ESMA rendszerszintű jelentőségüknek a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (5) bekezdése vagy 89. cikkének (3c) bekezdése szerinti felülvizsgálatát követően megállapítja, hogy 2. szintű központi szerződő félként kell-e besorolni őket.

| (4) | Emellett éves díjat kell felszámítani az elismert harmadik országbeli központi szerződő feleknek az ESMA e központi szerződő felekkel kapcsolatos, 648/2012/EU rendelet szerinti feladatainak végrehajtása során felmerülő költségeinek fedezésére. Az említett feladatok az 1. szintű és a 2. szintű központi szerződő felek tekintetében egyaránt magukban foglalják a központi szerződő fél rendszerszintű jelentőségének a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (5) bekezdése szerinti rendszeres felülvizsgálatát, a harmadik országbeli hatóságokkal kötött együttműködési megállapodások végrehajtását és fenntartását, valamint a harmadik országokban a szabályozási és felügyeleti fejlemények nyomon követését. A 2. szintű központi szerződő felek esetében az ESMA-nak emellett folyamatosan felügyelnie kell azt, hogy az említett központi szerződő felek megfelelnek-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, valamint IV. és V. címében meghatározott követelményeknek, többek között összehasonlításon alapuló megfelelés révén, amennyiben azt megállapítják. Ezért célszerű, hogy eltérő éves díjak vonatkozzanak az 1. szintű és a 2. szintű központi szerződő felekre. |
| --- | --- |

(4)

Emellett éves díjat kell felszámítani az elismert harmadik országbeli központi szerződő feleknek az ESMA e központi szerződő felekkel kapcsolatos, 648/2012/EU rendelet szerinti feladatainak végrehajtása során felmerülő költségeinek fedezésére. Az említett feladatok az 1. szintű és a 2. szintű központi szerződő felek tekintetében egyaránt magukban foglalják a központi szerződő fél rendszerszintű jelentőségének a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (5) bekezdése szerinti rendszeres felülvizsgálatát, a harmadik országbeli hatóságokkal kötött együttműködési megállapodások végrehajtását és fenntartását, valamint a harmadik országokban a szabályozási és felügyeleti fejlemények nyomon követését. A 2. szintű központi szerződő felek esetében az ESMA-nak emellett folyamatosan felügyelnie kell azt, hogy az említett központi szerződő felek megfelelnek-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, valamint IV. és V. címében meghatározott követelményeknek, többek között összehasonlításon alapuló megfelelés révén, amennyiben azt megállapítják. Ezért célszerű, hogy eltérő éves díjak vonatkozzanak az 1. szintű és a 2. szintű központi szerződő felekre.

| (5) | Az ebben a rendeletben meghatározott elismerési és éves díjaknak fedezniük kell azokat a költségeket, amelyek az ESMA szerint – a harmadik országbeli központi szerződő felekkel és más felügyelt szervezetekkel összefüggő feladatok végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatai alapján, továbbá az éves tevékenységalapú költségvetésében megjelenített várható költségei alapján – az elismerési kérelmek feldolgozása során várhatóan felmerülnek. |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben meghatározott elismerési és éves díjaknak fedezniük kell azokat a költségeket, amelyek az ESMA szerint – a harmadik országbeli központi szerződő felekkel és más felügyelt szervezetekkel összefüggő feladatok végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatai alapján, továbbá az éves tevékenységalapú költségvetésében megjelenített várható költségei alapján – az elismerési kérelmek feldolgozása során várhatóan felmerülnek.

| (6) | Az ESMA által a 648/2012/EU rendelet értelmében az elismert 1. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatban végzett feladatok nagyrészt ugyanazok minden 1. szintű központi szerződő fél esetében, a méretüktől függetlenül. Ezért indokolt, hogy az ESMA-nál az elismert 1. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatban felmerült költségeket minden elismert 1. szintű központi szerződő félre vonatkozóan azonos összegű éves díj kivetésével fedezzék. Az elismert 2. szintű központi szerződő felek tekintetében a díjak méltányos elosztásának biztosítása érdekében, amely ugyanakkor tükrözi az ESMA részéről az egyes 2. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatos feladatai elvégzéséhez szükséges tényleges adminisztratív erőfeszítést, az éves díjaknak a 2. szintű központi szerződő felek árbevételét is figyelembe kell venniük. |
| --- | --- |

(6)

Az ESMA által a 648/2012/EU rendelet értelmében az elismert 1. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatban végzett feladatok nagyrészt ugyanazok minden 1. szintű központi szerződő fél esetében, a méretüktől függetlenül. Ezért indokolt, hogy az ESMA-nál az elismert 1. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatban felmerült költségeket minden elismert 1. szintű központi szerződő félre vonatkozóan azonos összegű éves díj kivetésével fedezzék. Az elismert 2. szintű központi szerződő felek tekintetében a díjak méltányos elosztásának biztosítása érdekében, amely ugyanakkor tükrözi az ESMA részéről az egyes 2. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatos feladatai elvégzéséhez szükséges tényleges adminisztratív erőfeszítést, az éves díjaknak a 2. szintű központi szerződő felek árbevételét is figyelembe kell venniük.

| (7) | A harmadik országbeli központi szerződő feleknek a 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerinti elismerésük első évében felszámított éves díjaknak arányosnak kell lenniük az adott év azon részével, amely során az ESMA az említett központi szerződő felekkel kapcsolatban az említett rendelettel összhangban feladatokat lát el. Ugyanez az elv alkalmazandó arra az évre vonatkozóan, amelyben az 1. szintű központi szerződő félként elismert központi szerződő felet az említett rendelet 25. cikkének (5) bekezdése szerint első alkalommal sorolják be 2. szintű szerződő félként. |
| --- | --- |

(7)

A harmadik országbeli központi szerződő feleknek a 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerinti elismerésük első évében felszámított éves díjaknak arányosnak kell lenniük az adott év azon részével, amely során az ESMA az említett központi szerződő felekkel kapcsolatban az említett rendelettel összhangban feladatokat lát el. Ugyanez az elv alkalmazandó arra az évre vonatkozóan, amelyben az 1. szintű központi szerződő félként elismert központi szerződő felet az említett rendelet 25. cikkének (5) bekezdése szerint első alkalommal sorolják be 2. szintű szerződő félként.

| (8) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerint benyújtott elismerés iránti kérelmekkel kapcsolatban az ESMA-nál felmerült költségek időben történő finanszírozásának biztosítása érdekében az elismerési díjakat az elismerési kérelmek feldolgozása vagy annak értékelése előtt kell az ESMA-nak befizetni, hogy a 2. szintű központi szerződő felek megfelelnek-e a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésében meghatározott elismerési követelményeknek. Az ESMA-nál az elismert harmadik országbeli központi szerződő felekkel kapcsolatos feladatai ellátása során felmerült költségek időben történő finanszírozásának biztosítása érdekében az éves díjakat azon naptári év elején kell befizetni, amelyre vonatkoznak. Az elismerés első évében az éves díjakat az elismerésről szóló határozatok elfogadását követően rövid időn belül kell befizetni. |
| --- | --- |

(8)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerint benyújtott elismerés iránti kérelmekkel kapcsolatban az ESMA-nál felmerült költségek időben történő finanszírozásának biztosítása érdekében az elismerési díjakat az elismerési kérelmek feldolgozása vagy annak értékelése előtt kell az ESMA-nak befizetni, hogy a 2. szintű központi szerződő felek megfelelnek-e a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésében meghatározott elismerési követelményeknek. Az ESMA-nál az elismert harmadik országbeli központi szerződő felekkel kapcsolatos feladatai ellátása során felmerült költségek időben történő finanszírozásának biztosítása érdekében az éves díjakat azon naptári év elején kell befizetni, amelyre vonatkoznak. Az elismerés első évében az éves díjakat az elismerésről szóló határozatok elfogadását követően rövid időn belül kell befizetni.

| (9) | Az ismételt vagy megalapozatlan kérelmek visszaszorítása érdekében célszerű, hogy az elismerési díjakat ne térítsék vissza abban az esetben, ha a kérelmező visszavonja kérelmét. Mivel az elismerés iránti elutasított kérelem esetében szükséges adminisztratív munka megegyezik az elfogadott kérelem esetében szükséges adminisztratív munkával, célszerű, hogy az elismerési díjakat ne térítsék vissza az elismerés elutasítása esetén. |
| --- | --- |

(9)

Az ismételt vagy megalapozatlan kérelmek visszaszorítása érdekében célszerű, hogy az elismerési díjakat ne térítsék vissza abban az esetben, ha a kérelmező visszavonja kérelmét. Mivel az elismerés iránti elutasított kérelem esetében szükséges adminisztratív munka megegyezik az elfogadott kérelem esetében szükséges adminisztratív munkával, célszerű, hogy az elismerési díjakat ne térítsék vissza az elismerés elutasítása esetén.

| (10) | Az ESMA-nál az (EU) 2019/2099 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálybalépése után a 648/2012/EU rendelet 25. cikkével összhangban 2020. szeptember 22. előtt már elismert harmadik országbeli központi szerződő felek tekintetében felmerült költségeket díjakból kell fedezni. Az említett harmadik országbeli központi szerződő felek számára ezért elő kell írni, hogy 2020-ra és minden azt követő évre vonatkozóan fizessenek időközi éves díjat mindaddig, amíg sor nem kerül rendszerszintű jelentőségüknek a 648/2012/EU rendelet 89. cikkének (3c) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(10)

Az ESMA-nál az (EU) 2019/2099 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálybalépése után a 648/2012/EU rendelet 25. cikkével összhangban 2020. szeptember 22. előtt már elismert harmadik országbeli központi szerződő felek tekintetében felmerült költségeket díjakból kell fedezni. Az említett harmadik országbeli központi szerződő felek számára ezért elő kell írni, hogy 2020-ra és minden azt követő évre vonatkozóan fizessenek időközi éves díjat mindaddig, amíg sor nem kerül rendszerszintű jelentőségüknek a 648/2012/EU rendelet 89. cikkének (3c) bekezdése szerinti felülvizsgálatára.

| (11) | E felhatalmazáson alapuló rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, hogy az ESMA finanszírozása az (EU) 2019/2099 rendelet hatálybalépését követően időben és megfelelő módon biztosított legyen, |
| --- | --- |

(11)

E felhatalmazáson alapuló rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, hogy az ESMA finanszírozása az (EU) 2019/2099 rendelet hatálybalépését követően időben és megfelelő módon biztosított legyen,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

DÍJAK

1. cikk

Elismerési díjak

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikkével összhangban elismerést kérelmező, harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő fél 50 000 EUR elismerési alapdíjat fizet.

(2)   A harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő fél 360 000 EUR kiegészítő elismerési díjat fizet, amennyiben az ESMA a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2a) bekezdésével összhangban megállapítja, hogy az adott központi szerződő fél az Unió, illetve egy vagy több tagállamának pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszinten jelentős, vagy valószínűsíthetően rendszerszinten jelentőssé válik (a továbbiakban: 2. szintű központi szerződő fél). A 2. szintű központi szerződő félnek a következő esetek bármelyikében meg kell fizetnie a kiegészítő elismerési díjat:

| a) | a központi szerződő fél elismerést kérelmez; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél elismerést kérelmez;

| b) | a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdése szerint már elismert központi szerződő félről az ESMA által az említett rendelet 25. cikkének (5) bekezdésével összhangban elvégzett felülvizsgálatot követően megállapítják, hogy 2. szintű központi szerződő fél. |
| --- | --- |

b)

a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdése szerint már elismert központi szerződő félről az ESMA által az említett rendelet 25. cikkének (5) bekezdésével összhangban elvégzett felülvizsgálatot követően megállapítják, hogy 2. szintű központi szerződő fél.

2. cikk

Éves díjak

(1)   Az elismert központi szerződő fél éves díjat fizet.

(2)   Amennyiben az ESMA a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban ismeri el a központi szerződő felet (a továbbiakban: 1. szintű központi szerződő fél), az egyes 1. szintű központi szerződő felek esetében az egy adott (n) évre vonatkozó éves díj az előző (n–1) év december 31-én elismert összes 1. szintű központi szerződő fél között egyenlő részben elosztott teljes éves díj.

Az első albekezdés alkalmazásában az egy adott (n) évre vonatkozó teljes éves díj az ESMA által a 648/2012/EU rendelet szerint az elismert 1. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatban elvégzendő feladatokkal összefüggő kiadások becsült összege, amint az az ESMA adott évi költségvetésében szerepel.

(3)   Amennyiben az ESMA a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésével összhangban ismeri el a központi szerződő felet (2. szintű központi szerződő fél), az egy adott (n) évre vonatkozó éves díj az előző (n–1) év december 31-én elismert összes 2. szintű központi szerződő fél között egyenlő részben elosztott teljes éves díj, szorozva az e rendelet 4. cikke szerint meghatározott alkalmazandó súllyal.

Az első albekezdés alkalmazásában az egy adott (n) évre vonatkozó teljes éves díj az ESMA által a 648/2012/EU rendelet szerint az elismert 2. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatban elvégzendő feladatokkal összefüggő kiadások becsült összege, amint az az ESMA adott évi költségvetésében szerepel.

3. cikk

Éves díjak az elismerés évében

(1)   Arra az évre vonatkozóan, amelyben az ESMA a 648/2012/EU rendelet 25. cikkével összhangban elismeri a harmadik országbeli központi szerződő felet, az éves díjat a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | amennyiben az ESMA 1. szintű központi szerződő félként ismeri el a központi szerződő felet, az éves díjat az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében megállapított elismerési alapdíj következő aránynak megfelelően kiszámított hányadaként kell meghatározni: |
| --- | --- |

a)

amennyiben az ESMA 1. szintű központi szerződő félként ismeri el a központi szerződő felet, az éves díjat az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében megállapított elismerési alapdíj következő aránynak megfelelően kiszámított hányadaként kell meghatározni:

Image 1

| b) | amennyiben az ESMA 2. szintű központi szerződő félként ismeri el a központi szerződő felet, az éves díjat az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított kiegészítő elismerési díj következő aránynak megfelelően kiszámított hányadaként kell meghatározni: |
| --- | --- |

b)

amennyiben az ESMA 2. szintű központi szerződő félként ismeri el a központi szerződő felet, az éves díjat az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított kiegészítő elismerési díj következő aránynak megfelelően kiszámított hányadaként kell meghatározni:

Image 2

(2)   Amennyiben a központi szerződő fél a 9. cikkel összhangban időközi éves díjat fizetett arra az évre, amelyben az adott központi szerződő felet 1. szintű központi szerződő félként ismerték el, az (1) bekezdés a) pontja szerint kiszámított éves díjat nem kell felszámítani.

(3)   Amennyiben a központi szerződő fél a 9. cikkel összhangban időközi éves díjat vagy a 2. cikk (2) bekezdésével összhangban éves díjat fizetett arra az évre, amelyben az adott központi szerződő felet 2. szintű központi szerződő félként ismerték el, e díj összegét le kell vonni az (1) bekezdés b) pontja szerint fizetendő díjból.

4. cikk

A 2. szintű központi szerződő felek figyelembe veendő árbevétele

(1)   A 2. szintű központi szerződő fél releváns árbevétele a központi szerződő fél legutóbbi pénzügyi évében az elszámolási szolgáltatások nyújtásából származó világszintű bevétele (tagdíjak és elszámolási díjak a tranzakciós költségek nélkül).

A 2. szintű központi szerződő fél az első albekezdésben említett elszámolási szolgáltatások nyújtásából származó világszintű bevételeit alátámasztó auditált adatokat bocsát évente az ESMA rendelkezésére. Az auditált adatokat minden évben legkésőbb szeptember 30-ig be kell nyújtani az ESMA-nak. Az auditált adatokat tartalmazó dokumentumokat a pénzügyi szolgáltatások területén szokásos nyelven kell rendelkezésre bocsátani.

Ha az első albekezdésben említett bevételekről az eurótól eltérő pénznemben számolnak be, az ESMA a bevételek könyvelésének időszaka során alkalmazandó átlagos euróárfolyam használatával átváltja azokat euróra. E célból az Európai Központi Bank által közzétett euro-referenciaárfolyamot kell használni.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban egy adott (n) évre vonatkozóan megállapított árbevétel alapján a központi szerződő fél a következő csoportok egyikébe tartozónak minősül:

| a) | 1. csoport: az éves árbevétel nem éri el a 600 millió EUR-t; |
| --- | --- |

a)

1. csoport: az éves árbevétel nem éri el a 600 millió EUR-t;

| b) | 2. csoport: az éves árbevétel legalább 600 millió EUR. |
| --- | --- |

b)

2. csoport: az éves árbevétel legalább 600 millió EUR.

Az 1. csoportba tartozó 2. szintű központi szerződő felekhez 1-es árbevételi súlyt kell rendelni.

A 2. csoportba tartozó 2. szintű központi szerződő felekhez 1,2-es árbevételi súlyt kell rendelni.

(3)   Egy adott (n) évre vonatkozóan az összes elismert 2. szintű központi szerződő félre alkalmazott teljes árbevételi súly az ESMA által az előző (n–1) év december 31-én elismert összes 2. szintű központi szerződő fél tekintetében a (2) bekezdésnek megfelelően meghatározott árbevételi súly összege.

(4)   A 2. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a 2. szintű központi szerződő fél tekintetében egy adott (n) évre vonatkozóan alkalmazandó súly a (2) bekezdésnek megfelelően rá vonatkozóan meghatározott árbevételi súly, osztva az összes elismert 2. szintű központi szerződő fél tekintetében a (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott teljes árbevételi súllyal.

II. FEJEZET

FIZETÉSI FELTÉTELEK

5. cikk

Általános fizetési feltételek

(1)   A díjakat euróban kell befizetni.

(2)   Minden késedelmes fizetés után az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 99. cikkében meghatározott késedelmi kamatot kell fizetni.

(3)   Az ESMA és a harmadik országbeli központi szerződő felek közötti kommunikáció elektronikus úton történik.

6. cikk

Az elismerési díjak befizetése

(1)   Az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében előírt elismerési alapdíjat akkor kell befizetni, amikor a központi szerződő fél benyújtja az elismerés iránti kérelmét.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a központi szerződő fél elismerés iránti kérelmének idején a Bizottság nem fogadott el a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktust azon harmadik ország tekintetében, amelyben a központi szerződő fél székhellyel rendelkezik, az elismerési alapdíjat legkésőbb azon a napon kell befizetni, amikor egy ilyen végrehajtási jogi aktus hatályba lép.

(2)   Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében előírt kiegészítő elismerési díj befizetésének határidejét az ESMA által a központi szerződő félnek azután küldött terhelési értesítésben kell meghatározni, hogy az ESMA felkérte a központi szerződő felet további információk benyújtására annak értékeléséhez, hogy a központi szerződő fél megfelel-e a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (2b) bekezdésében meghatározott követelményeknek. A fizetési határidő legalább 30 naptári napot biztosít a központi szerződő félnek a fizetésre attól a naptól számítva, hogy az ESMA elküldte a központi szerződő félnek a terhelési értesítést.

(3)   Az elismerési díjak nem téríthetők vissza.

7. cikk

Az éves díjak befizetése

(1)   A 2. cikkben említett, egy adott (n) évre vonatkozó éves díjakat legkésőbb az (n) év március 31-ig be kell fizetni.

Az ESMA legkésőbb az (n) év március 1-jén az éves díjat meghatározó terhelési értesítést küld minden elismert harmadik országbeli központi szerződő félnek.

(2)   A 3. cikkben meghatározott, az elismerés évére vonatkozó éves díj összegét, valamint az éves díj befizetésének határidejét az ESMA által a központi szerződő félnek küldött terhelési értesítésben kell megadni. A fizetési határidő legalább 30 naptári napot biztosít a központi szerződő félnek a fizetésre attól a naptól számítva, hogy az ESMA elküldte a központi szerződő félnek a terhelési értesítést.

(3)   A központi szerződő fél által fizetett éves díjak nem téríthetők vissza.

III. FEJEZET

Átmeneti és záró rendelkezések

8. cikk

Már benyújtott, elismerés iránti kérelmek

(1)   Amennyiben egy harmadik országbeli központi szerződő fél 2020. szeptember 22. előtt nyújtott be elismerés iránti kérelmet, és az ESMA még nem fogadott el az adott központi szerződő fél elismeréséről vagy elismerésének elutasításáról szóló határozatot, a központi szerződő félnek az 1. cikk (1) bekezdésében előírt elismerési díjat 2020. október 22-ig kell befizetnie.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ha az ESMA 2020. szeptember 22. előtt felfüggesztette egy harmadik országbeli központi szerződő fél elismerés iránti kérelmének feldolgozását, a központi szerződő félnek az 1. cikk (1) bekezdésében előírt elismerési díjat az ESMA által a központi szerződő félnek azután küldött terhelési értesítésben megállapított fizetési határidőn belül kell befizetnie, miután értesítették, hogy a kérelmének feldolgozása már nincs felfüggesztve. A fizetési határidő legalább 30 naptári napot biztosít a központi szerződő félnek a fizetésre attól a naptól számítva, hogy az ESMA elküldte a központi szerződő félnek a terhelési értesítést.

9. cikk

Időközi éves díj már elismert központi szerződő felek esetében

(1)   Az e rendelet hatálybalépésének időpontjában az ESMA által a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének megfelelően elismert harmadik országbeli központi szerződő fél 50 000 EUR időközi éves díjat fizet 2020-ra és minden azt követő évre vonatkozóan mindaddig, amíg el nem végezték rendszerszintű jelentőségének a 648/2012/EU rendelet 89. cikkének (3c) bekezdése szerinti felülvizsgálatát és nem döntenek az említett rendelet 25. cikkének (2) bekezdésével vagy 25. cikkének (2b) bekezdésével összhangban az elismerésről, vagy az elismerés elutasításáról.

(2)   A 2020-ra vonatkozó időközi éves díjat az e rendelet hatálybalépésétől számított 30 naptári napon belül kell befizetni. A további (n) évre vonatkozó időközi éves díjakat legkésőbb az (n) év március 31-ig be kell fizetni.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2099 rendelete (2019. október 23.) a 648/2012/EU rendeletnek a központi szerződő felek engedélyezésére vonatkozó eljárások és az érintett hatóságok, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerésére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 322., 2019.12.12., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

3

---

| 2020.9.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.9.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1303 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. július 14.)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egy harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő félnek az Unió, illetve egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszintű jelentőségének vagy valószínűsíthetően rendszerszintű jelentőségűvé válásának megállapításához az ESMA által figyelembe veendő szempontok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (2a) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Azon rendszerszintű kockázat mértékének értékelése során, amelyet a harmadik országbeli központi szerződő fél az Unió, illetve egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitására nézve jelent, az ESMA-nak egy sor objektív mennyiségi és minőségi szempont figyelembevételével kell meghoznia a harmadik országbeli központi szerződő fél 1. szintű vagy 2. szintű központi szerződő félként való elismeréséről szóló döntését. Figyelembe kell vennie azokat a feltételeket is, amelyek mellett a Bizottság elfogadhatta egyenértékűségi határozatát. Konkrétan, egy harmadik országbeli központi szerződő fél kockázati profiljának értékelésekor az ESMA-nak objektív és átlátható mennyiségi tevékenységi mutatókat kell figyelembe vennie az Unióban székhellyel rendelkező klíringrésztvevők vagy az uniós pénznemben denominált eszközök tekintetében az értékelés idején folytatott tevékenységek esetében. Míg az ESMA-nak a központi szerződő fél teljes üzleti tevékenységét figyelembe kell vennie, az értékelésnek arra a kockázatra kell összpontosítania, amelyet egy adott központi szerződő fél az Unió pénzügyi stabilitására nézve jelenthet. |
| --- | --- |

(1)

Azon rendszerszintű kockázat mértékének értékelése során, amelyet a harmadik országbeli központi szerződő fél az Unió, illetve egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitására nézve jelent, az ESMA-nak egy sor objektív mennyiségi és minőségi szempont figyelembevételével kell meghoznia a harmadik országbeli központi szerződő fél 1. szintű vagy 2. szintű központi szerződő félként való elismeréséről szóló döntését. Figyelembe kell vennie azokat a feltételeket is, amelyek mellett a Bizottság elfogadhatta egyenértékűségi határozatát. Konkrétan, egy harmadik országbeli központi szerződő fél kockázati profiljának értékelésekor az ESMA-nak objektív és átlátható mennyiségi tevékenységi mutatókat kell figyelembe vennie az Unióban székhellyel rendelkező klíringrésztvevők vagy az uniós pénznemben denominált eszközök tekintetében az értékelés idején folytatott tevékenységek esetében. Míg az ESMA-nak a központi szerződő fél teljes üzleti tevékenységét figyelembe kell vennie, az értékelésnek arra a kockázatra kell összpontosítania, amelyet egy adott központi szerződő fél az Unió pénzügyi stabilitására nézve jelenthet.

| (2) | Azon szempontok meghatározása során, amelyeket az ESMA-nak figyelembe kell vennie egy harmadik országbeli központi szerződő fél besorolásának megállapításakor, figyelembe kell venni a központi szerződő fél által elszámolt ügyletek jellegét, azok összetettségét, kockázati profilját és átlagos futamidejét, az érintett piacok átláthatóságát és likviditását, illetve azt, hogy a központi szerződő fél elszámolási tevékenységei milyen arányban vannak euróban vagy más uniós pénznemben denominálva. E tekintetben a harmadik országokban, szabályozott piacokon jegyzett és végrehajtott bizonyos termékeket, mint például mezőgazdasági termékeket érintő meghatározott jellemzők, amelyek olyan piacokhoz kapcsolódnak, amelyek az adott harmadik országban nagyrészt az ezen ügyleteikkel a kereskedelmi kockázataikat kezelő belföldi, nem pénzügyi szerződő feleket szolgálnak ki, elhanyagolható kockázatot jelenthetnek az uniós klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mivel alacsony fokú a pénzügyi rendszer többi részével való rendszerszintű összekapcsoltságuk. |
| --- | --- |

(2)

Azon szempontok meghatározása során, amelyeket az ESMA-nak figyelembe kell vennie egy harmadik országbeli központi szerződő fél besorolásának megállapításakor, figyelembe kell venni a központi szerződő fél által elszámolt ügyletek jellegét, azok összetettségét, kockázati profilját és átlagos futamidejét, az érintett piacok átláthatóságát és likviditását, illetve azt, hogy a központi szerződő fél elszámolási tevékenységei milyen arányban vannak euróban vagy más uniós pénznemben denominálva. E tekintetben a harmadik országokban, szabályozott piacokon jegyzett és végrehajtott bizonyos termékeket, mint például mezőgazdasági termékeket érintő meghatározott jellemzők, amelyek olyan piacokhoz kapcsolódnak, amelyek az adott harmadik országban nagyrészt az ezen ügyleteikkel a kereskedelmi kockázataikat kezelő belföldi, nem pénzügyi szerződő feleket szolgálnak ki, elhanyagolható kockázatot jelenthetnek az uniós klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mivel alacsony fokú a pénzügyi rendszer többi részével való rendszerszintű összekapcsoltságuk.

| (3) | A központi szerződő fél tevékenységének összetettségét jelző objektív mutatók a következők: a központi szerződő fél működése szerinti országok, az általa nyújtott szolgáltatások terjedelme, az általa elszámolt pénzügyi eszközök jellemzői, valamint az elszámolt volumenek. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének a) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak mérlegelnie kell a központi szerződő fél tulajdonosi, üzleti és vállalati struktúráját, továbbá a központi szerződő fél által kínált elszámolási szolgáltatások körét, jellegét és összetettségét, és azt, hogy milyen mértékben fontosak az említett szolgáltatások az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek (a továbbiakban: klíringrésztvevők) számára. Míg a központi szerződő fél rendszerszintű jelentőségét teljes egészében kell értékelni, az ESMA-nak különös figyelmet kell fordítania a központi szerződő fél uniós pénznemben végzett tevékenységének arányára, valamint a központi szerződő fél által folytatott, az Unióban székhellyel rendelkező klíringrésztvevőktől származó tevékenységek arányára. Egy olyan központi szerződő fél esetében, amely nagyobb valószínűséggel bír rendszerszintű jelentőséggel az Unió számára, fontos, hogy az ESMA értékelje annak a csoportnak a struktúráját és tulajdonosi szerkezetét, amelynek a központi szerződő fél a részét képezheti, annak meghatározása érdekében, hogy kockázatnak vannak-e kitéve az Unió érdekei. Értékelni kell továbbá az említett központi szerződő fél által kiszolgált piacok mélységét, likviditását és átláthatóságát annak érdekében, hogy az ESMA jobban meghatározhassa a nemteljesítés-kezelés keretében lefolytatott árverés során az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokra háruló kockázatot. |
| --- | --- |

(3)

A központi szerződő fél tevékenységének összetettségét jelző objektív mutatók a következők: a központi szerződő fél működése szerinti országok, az általa nyújtott szolgáltatások terjedelme, az általa elszámolt pénzügyi eszközök jellemzői, valamint az elszámolt volumenek. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének a) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak mérlegelnie kell a központi szerződő fél tulajdonosi, üzleti és vállalati struktúráját, továbbá a központi szerződő fél által kínált elszámolási szolgáltatások körét, jellegét és összetettségét, és azt, hogy milyen mértékben fontosak az említett szolgáltatások az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek (a továbbiakban: klíringrésztvevők) számára. Míg a központi szerződő fél rendszerszintű jelentőségét teljes egészében kell értékelni, az ESMA-nak különös figyelmet kell fordítania a központi szerződő fél uniós pénznemben végzett tevékenységének arányára, valamint a központi szerződő fél által folytatott, az Unióban székhellyel rendelkező klíringrésztvevőktől származó tevékenységek arányára. Egy olyan központi szerződő fél esetében, amely nagyobb valószínűséggel bír rendszerszintű jelentőséggel az Unió számára, fontos, hogy az ESMA értékelje annak a csoportnak a struktúráját és tulajdonosi szerkezetét, amelynek a központi szerződő fél a részét képezheti, annak meghatározása érdekében, hogy kockázatnak vannak-e kitéve az Unió érdekei. Értékelni kell továbbá az említett központi szerződő fél által kiszolgált piacok mélységét, likviditását és átláthatóságát annak érdekében, hogy az ESMA jobban meghatározhassa a nemteljesítés-kezelés keretében lefolytatott árverés során az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokra háruló kockázatot.

| (4) | A központi szerződő fél tőkéje, a klíringrésztvevők által lekötött pénzügyi források, valamint az általuk nyújtott biztosíték típusa és jellege olyan alapvető elemek, amelyeket figyelembe kell venni a központi szerződő fél kedvezőtlen fejleményekkel szembeni ellenállóképességének értékelése során. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének b) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért áttekintéssel kell rendelkeznie azon pénzügyi forrásokról, amelyek a központi szerződő fél számára nemteljesítés vagy nemteljesítésen kívüli esemény esetén rendelkezésre állnak. Az ESMA-nak figyelembe kell vennie továbbá, hogy az említett források fedezettek vagy fedezetlenek, lekötetlenek vagy lekötöttek, finanszírozottak vagy nem finanszírozottak-e, továbbá azt, hogy a központi szerződő fél milyen módon teremt jogbiztonságot és bizalmat az általa kiegyenlített ügyletek és az általa kezelt biztosítékok tekintetében. Végezetül, az ESMA-nak mérlegelnie kell az elismerést kérelmező központi szerződő fél országában a központi szerződő felek helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer meglétét, jellegét és hatását. A helyreállítást és szanálást célzó ilyen keretrendszereket nemzetközi szinten elfogadott iránymutatások és kulcsfontosságú jellemzők alapján kell értékelni. A kiegyenlítési és a likviditási kockázat vizsgálatakor az ESMA-nak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy a valószínűleg rendszerszintű jelentőséggel bíró központi szerződő feleknek mennyiben biztosított a likviditáshoz való hozzáférése, továbbá az uniós pénznemeket érintő likviditási nyomásra. Míg a fizetések és a kiegyenlítések biztonsága megerősíthető a megosztott könyvelési technológia vagy más új keletű technológiák alkalmazása révén, az ESMA-nak figyelmet kell fordítania arra, hogy ezek a technológiák milyen további kockázatot – kiemelten kiberkockázatot – jelenthetnek a központi szerződő fél számára. |
| --- | --- |

(4)

A központi szerződő fél tőkéje, a klíringrésztvevők által lekötött pénzügyi források, valamint az általuk nyújtott biztosíték típusa és jellege olyan alapvető elemek, amelyeket figyelembe kell venni a központi szerződő fél kedvezőtlen fejleményekkel szembeni ellenállóképességének értékelése során. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének b) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért áttekintéssel kell rendelkeznie azon pénzügyi forrásokról, amelyek a központi szerződő fél számára nemteljesítés vagy nemteljesítésen kívüli esemény esetén rendelkezésre állnak. Az ESMA-nak figyelembe kell vennie továbbá, hogy az említett források fedezettek vagy fedezetlenek, lekötetlenek vagy lekötöttek, finanszírozottak vagy nem finanszírozottak-e, továbbá azt, hogy a központi szerződő fél milyen módon teremt jogbiztonságot és bizalmat az általa kiegyenlített ügyletek és az általa kezelt biztosítékok tekintetében. Végezetül, az ESMA-nak mérlegelnie kell az elismerést kérelmező központi szerződő fél országában a központi szerződő felek helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer meglétét, jellegét és hatását. A helyreállítást és szanálást célzó ilyen keretrendszereket nemzetközi szinten elfogadott iránymutatások és kulcsfontosságú jellemzők alapján kell értékelni. A kiegyenlítési és a likviditási kockázat vizsgálatakor az ESMA-nak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy a valószínűleg rendszerszintű jelentőséggel bíró központi szerződő feleknek mennyiben biztosított a likviditáshoz való hozzáférése, továbbá az uniós pénznemeket érintő likviditási nyomásra. Míg a fizetések és a kiegyenlítések biztonsága megerősíthető a megosztott könyvelési technológia vagy más új keletű technológiák alkalmazása révén, az ESMA-nak figyelmet kell fordítania arra, hogy ezek a technológiák milyen további kockázatot – kiemelten kiberkockázatot – jelenthetnek a központi szerződő fél számára.

| (5) | A központi szerződő fél által arra vonatkozóan előírt feltételek jellege, hogy a klíringrésztvevők hozzáférhessenek az általa nyújtott szolgáltatásokhoz, továbbá az említett klíringrésztvevők közötti összefonódások hatással lehetnek arra, hogy a központi szerződő felet hogyan érintheti az említett résztvevőkkel kapcsolatos kedvezőtlen esemény. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének c) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért a lehetőségekhez mérten meg kell határoznia a központi szerződő fél klíringrésztvevőinek kilétét, különösen abban az esetben, amikor a központi szerződő fél az Unióban székhellyel rendelkező klíringrésztvevőknek nyújt szolgáltatásokat. Az ESMA-nak meg kell határoznia az adott központi szerződő félben a klíringrésztvevők vagy a klíringrésztvevő-csoportok relatív jelentőségét is. Az ESMA-nak értékelnie kell azokat a feltételeket és lehetőségeket, amelyek mellett a központi szerződő fél hozzáférést biztosít elszámolási szolgáltatásaihoz, amennyiben szükséges értékelni ennek a klíringtagsági struktúrára gyakorolt esetleges hatását. Az Unió szempontjából valószínűleg rendszerszintű jelentőséggel bíró központi szerződő fél esetében az ESMA-nak értékelnie kell, hogy az adott központi szerződő fél által a klíringtagjai számára előírt jogi és prudenciális követelmények kellően szigorúak-e. |
| --- | --- |

(5)

A központi szerződő fél által arra vonatkozóan előírt feltételek jellege, hogy a klíringrésztvevők hozzáférhessenek az általa nyújtott szolgáltatásokhoz, továbbá az említett klíringrésztvevők közötti összefonódások hatással lehetnek arra, hogy a központi szerződő felet hogyan érintheti az említett résztvevőkkel kapcsolatos kedvezőtlen esemény. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének c) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért a lehetőségekhez mérten meg kell határoznia a központi szerződő fél klíringrésztvevőinek kilétét, különösen abban az esetben, amikor a központi szerződő fél az Unióban székhellyel rendelkező klíringrésztvevőknek nyújt szolgáltatásokat. Az ESMA-nak meg kell határoznia az adott központi szerződő félben a klíringrésztvevők vagy a klíringrésztvevő-csoportok relatív jelentőségét is. Az ESMA-nak értékelnie kell azokat a feltételeket és lehetőségeket, amelyek mellett a központi szerződő fél hozzáférést biztosít elszámolási szolgáltatásaihoz, amennyiben szükséges értékelni ennek a klíringtagsági struktúrára gyakorolt esetleges hatását. Az Unió szempontjából valószínűleg rendszerszintű jelentőséggel bíró központi szerződő fél esetében az ESMA-nak értékelnie kell, hogy az adott központi szerződő fél által a klíringtagjai számára előírt jogi és prudenciális követelmények kellően szigorúak-e.

| (6) | A központi szerződő fél tevékenységében beálló fennakadás esetén a klíringrésztvevőknek akár közvetlenül, akár közvetve a más központi szerződő felek által nyújtott hasonló vagy azonos szolgáltatásokra kell hagyatkozniuk. Az elismerést kérelmező központi szerződő fél relatív jelentőségének értékelése érdekében a 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének d) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért meg kell határoznia, hogy a klíringrésztvevők helyettesíthetik-e az adott központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások egy részét vagy egészét más központi szerződő felek által nyújtott szolgáltatásokkal, különösen abban az esetben, amikor az említett alternatív központi szerződő feleket engedélyezték vagy elismerték az Unióban. Amennyiben az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó bizonyos termékeket csak egy harmadik országbeli központi szerződő félnél számolhatnak el, az adott központi szerződő fél rendszerszintű jelentőségét az ESMA-nak fokozott figyelemmel kell mérlegelnie. |
| --- | --- |

(6)

A központi szerződő fél tevékenységében beálló fennakadás esetén a klíringrésztvevőknek akár közvetlenül, akár közvetve a más központi szerződő felek által nyújtott hasonló vagy azonos szolgáltatásokra kell hagyatkozniuk. Az elismerést kérelmező központi szerződő fél relatív jelentőségének értékelése érdekében a 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének d) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért meg kell határoznia, hogy a klíringrésztvevők helyettesíthetik-e az adott központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások egy részét vagy egészét más központi szerződő felek által nyújtott szolgáltatásokkal, különösen abban az esetben, amikor az említett alternatív központi szerződő feleket engedélyezték vagy elismerték az Unióban. Amennyiben az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó bizonyos termékeket csak egy harmadik országbeli központi szerződő félnél számolhatnak el, az adott központi szerződő fél rendszerszintű jelentőségét az ESMA-nak fokozott figyelemmel kell mérlegelnie.

| (7) | A központi szerződő felek számos módon kapcsolódhatnak más pénzügyi infrastruktúrákhoz, például más központi szerződő felekhez vagy központi értéktárakhoz. Az említett kapcsolatokban beálló fennakadások hátrányosan befolyásolhatják a központi szerződő fél megfelelő működését. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének e) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért értékelnie kell, hogy a központi szerződő fél milyen mértékben kapcsolódik más pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz vagy pénzügyi intézményekhez oly módon, ami hatással lehet az Unió, illetve egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitására. Ennek során az ESMA-nak különös figyelmet kell fordítania az Unióban található szervezetekkel fennálló kapcsolatokra és kölcsönös függőségekre. Végezetül az ESMA-nak azonosítania és értékelnie kell a központi szerződő fél által kiszervezett szolgáltatások jellegét és azt a kockázatot, amit az ilyen kiszervezések jelenthetnek a központi szerződő fél számára abban az esetben, ha azok bármilyen módon megszakadnának vagy sérülnének. |
| --- | --- |

(7)

A központi szerződő felek számos módon kapcsolódhatnak más pénzügyi infrastruktúrákhoz, például más központi szerződő felekhez vagy központi értéktárakhoz. Az említett kapcsolatokban beálló fennakadások hátrányosan befolyásolhatják a központi szerződő fél megfelelő működését. A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének e) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA-nak ezért értékelnie kell, hogy a központi szerződő fél milyen mértékben kapcsolódik más pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz vagy pénzügyi intézményekhez oly módon, ami hatással lehet az Unió, illetve egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitására. Ennek során az ESMA-nak különös figyelmet kell fordítania az Unióban található szervezetekkel fennálló kapcsolatokra és kölcsönös függőségekre. Végezetül az ESMA-nak azonosítania és értékelnie kell a központi szerződő fél által kiszervezett szolgáltatások jellegét és azt a kockázatot, amit az ilyen kiszervezések jelenthetnek a központi szerződő fél számára abban az esetben, ha azok bármilyen módon megszakadnának vagy sérülnének.

| (8) | Abban az esetben, amikor objektív mennyiségi mutatók alkalmazásával megállapítást nyert, hogy az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek központi szerződő féllel szembeni kitettsége jelentős, az ESMA-nak minden egyes szempont tekintetében további elemeket kell értékelnie. Minél több ilyen mutatót teljesít a központi szerződő fél, az ESMA annál nagyobb valószínűséggel állapítja meg, hogy a központi szerződő fél az Unió, illetve egy vagy több tagállam pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszintű jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(8)

Abban az esetben, amikor objektív mennyiségi mutatók alkalmazásával megállapítást nyert, hogy az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek központi szerződő féllel szembeni kitettsége jelentős, az ESMA-nak minden egyes szempont tekintetében további elemeket kell értékelnie. Minél több ilyen mutatót teljesít a központi szerződő fél, az ESMA annál nagyobb valószínűséggel állapítja meg, hogy a központi szerződő fél az Unió, illetve egy vagy több tagállam pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszintű jelentőséggel bír.

| (9) | E felhatalmazáson alapuló rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie annak érdekében, hogy az (EU) 2019/2099 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a lehető leggyorsabban kifejthesse hatását. |
| --- | --- |

(9)

E felhatalmazáson alapuló rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie annak érdekében, hogy az (EU) 2019/2099 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a lehető leggyorsabban kifejthesse hatását.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A központi szerződő fél üzleti tevékenységének jellege, nagyságrendje és összetettsége

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének a) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA a következő elemeket értékeli:

| a) | azok az országok, ahol a központi szerződő fél szolgáltatásokat nyújt vagy kíván nyújtani, |
| --- | --- |

a)

azok az országok, ahol a központi szerződő fél szolgáltatásokat nyújt vagy kíván nyújtani,

| b) | a központi szerződő fél milyen mértékben nyújt az elszámolási szolgáltatásokon kívül egyéb szolgáltatásokat, |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél milyen mértékben nyújt az elszámolási szolgáltatásokon kívül egyéb szolgáltatásokat,

| c) | a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó pénzügyi eszközök típusa, |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó pénzügyi eszközök típusa,

| d) | a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó pénzügyi eszközök a 648/2012/EU rendelet 4. cikke szerinti elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak-e, |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó pénzügyi eszközök a 648/2012/EU rendelet 4. cikke szerinti elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak-e,

| e) | a központi szerződő fél által egy év alatt elszámolt összegek átlagértéke, a következő szinteken:






  i. | a központi szerződő fél szintjén, |
| --- | --- | --- |

e)

a központi szerződő fél által egy év alatt elszámolt összegek átlagértéke, a következő szinteken:

i.

a központi szerződő fél szintjén,

| ii. | minden olyan klíringtag szintjén, amely az Unióban székhellyel rendelkező szervezet, vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező szervezet, |
| --- | --- |

ii.

minden olyan klíringtag szintjén, amely az Unióban székhellyel rendelkező szervezet, vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező szervezet,

| iii. | azon klíringtagok szintjén, amelyek az Unión kívül rendelkeznek székhellyel vagy nem képezik részét az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportnak, és az Unióban székhellyel rendelkező ügyfelek és közvetett ügyfelek nevében elszámolást végeznek, összesítve, |
| --- | --- |

iii.

azon klíringtagok szintjén, amelyek az Unión kívül rendelkeznek székhellyel vagy nem képezik részét az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportnak, és az Unióban székhellyel rendelkező ügyfelek és közvetett ügyfelek nevében elszámolást végeznek, összesítve,

| f) | a központi szerződő fél elvégezte-e kockázati profiljának értékelését nemzetközi szinten elfogadott standardok alapján vagy más módon, továbbá az alkalmazott módszertan és az értékelés eredménye. |
| --- | --- |

f)

a központi szerződő fél elvégezte-e kockázati profiljának értékelését nemzetközi szinten elfogadott standardok alapján vagy más módon, továbbá az alkalmazott módszertan és az értékelés eredménye.

(2)   Az (1) bekezdés e) pontjának alkalmazásában az ESMA külön értékeli a következő összegeket:

| a) | értékpapírügyletek esetében (beleértve az (EU) 2015/2365 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti értékpapír-finanszírozási ügyleteket is) a nyitott pozíciók vagy a nyitott állomány értéke, |
| --- | --- |

a)

értékpapírügyletek esetében (beleértve az (EU) 2015/2365 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti értékpapír-finanszírozási ügyleteket is) a nyitott pozíciók vagy a nyitott állomány értéke,

| b) | a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti szabályozott piacon kereskedett származtatott ügyletek esetében a nyitott állomány vagy forgalom értéke, |
| --- | --- |

b)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti szabályozott piacon kereskedett származtatott ügyletek esetében a nyitott állomány vagy forgalom értéke,

| c) | tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében a bruttó és a nettó névleges kintlevőség. |
| --- | --- |

c)

tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében a bruttó és a nettó névleges kintlevőség.

Az említett értékeket pénznemenként és eszközosztályonként kell értékelni.

(3)   Amennyiben a 6. cikkben említett mutatók valamelyike alkalmazandó, az ESMA az ezen cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeken kívül a következő elemeket is értékeli:

| a) | a központi szerződő fél tulajdonosi szerkezete, |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél tulajdonosi szerkezete,

| b) | amennyiben a központi szerződő fél egy másik pénzügyi piaci infrastruktúrával – például másik központi szerződő féllel vagy központi értéktárral – azonos csoporthoz tartozik, annak a csoportnak a vállalati struktúrája, amelyhez a központi szerződő fél tartozik, |
| --- | --- |

b)

amennyiben a központi szerződő fél egy másik pénzügyi piaci infrastruktúrával – például másik központi szerződő féllel vagy központi értéktárral – azonos csoporthoz tartozik, annak a csoportnak a vállalati struktúrája, amelyhez a központi szerződő fél tartozik,

| c) | a központi szerződő fél nyújt-e elszámolási szolgáltatásokat az Unióban székhellyel rendelkező ügyfeleknek vagy közvetlen ügyfeleknek az Unión kívül székhellyel rendelkező klíringtagokon keresztül, |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél nyújt-e elszámolási szolgáltatásokat az Unióban székhellyel rendelkező ügyfeleknek vagy közvetlen ügyfeleknek az Unión kívül székhellyel rendelkező klíringtagokon keresztül,

| d) | a kiszolgált piacok jellege, mélysége és likviditása, továbbá a piaci szereplők számára a megfelelő árazási adatokra vonatkozóan rendelkezésre álló információk szintje, és minden egyéb, általánosan elfogadott és megbízható árazási források, |
| --- | --- |

d)

a kiszolgált piacok jellege, mélysége és likviditása, továbbá a piaci szereplők számára a megfelelő árazási adatokra vonatkozóan rendelkezésre álló információk szintje, és minden egyéb, általánosan elfogadott és megbízható árazási források,

| e) | nyilvánosságra hozzák-e az árajánlatokat, a kereskedés előtti vételi és eladási árakat és a szándékolt kereskedési volumeneket, |
| --- | --- |

e)

nyilvánosságra hozzák-e az árajánlatokat, a kereskedés előtti vételi és eladási árakat és a szándékolt kereskedési volumeneket,

| f) | nyilvánosságra hozzák-e a központi szerződő fél által kiszolgált piacokon és az e piacokon kívül végrehajtott vagy megkötött ügyletek kereskedés utáni árát, volumenét és időpontját. |
| --- | --- |

f)

nyilvánosságra hozzák-e a központi szerződő fél által kiszolgált piacokon és az e piacokon kívül végrehajtott vagy megkötött ügyletek kereskedés utáni árát, volumenét és időpontját.

2. cikk

A központi szerződő fél csődjének vagy a tevékenységében beálló fennakadások hatása

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének b) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA a következő elemeket értékeli:

| a) | a központi szerződő fél tőkéje, beleértve az eredménytartalékot és a tartalékokat is, |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél tőkéje, beleértve az eredménytartalékot és a tartalékokat is,

| b) | a központi szerződő fél által elfogadott és tartott biztosítékok típusa, az alkalmazott levonások, a levonáshoz alkalmazott módszertan, a biztosítékok pénzneme, és hogy a biztosítékokat milyen arányban nyújtják az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezetek, |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél által elfogadott és tartott biztosítékok típusa, az alkalmazott levonások, a levonáshoz alkalmazott módszertan, a biztosítékok pénzneme, és hogy a biztosítékokat milyen arányban nyújtják az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezetek,

| c) | a központi szerződő fél által az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon beszedett biztosítékok maximális összege, |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél által az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon beszedett biztosítékok maximális összege,

| d) | a központi szerződő fél által az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon beszedett biztosítékok maximális összege minden egyes olyan klíringtag tekintetében, amely az Unióban székhellyel rendelkező szervezet vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező szervezet, adott esetben eszközosztályonként vagy elkülönített garancialaponként, |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél által az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon beszedett biztosítékok maximális összege minden egyes olyan klíringtag tekintetében, amely az Unióban székhellyel rendelkező szervezet vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező szervezet, adott esetben eszközosztályonként vagy elkülönített garancialaponként,

| e) | adott esetben a központi szerződő fél minden egyes garanciaalapjára vonatkozóan a központi szerződő fél által előírt és az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon tartott garanciaalap-hozzájárulások maximális összege, |
| --- | --- |

e)

adott esetben a központi szerződő fél minden egyes garanciaalapjára vonatkozóan a központi szerződő fél által előírt és az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon tartott garanciaalap-hozzájárulások maximális összege,

| f) | adott esetben a központi szerződő fél minden egyes garanciaalapjára vonatkozóan a központi szerződő fél által előírt és az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon tartott garanciaalap-hozzájárulások maximális összege minden egyes olyan klíringtag tekintetében, amely az Unióban székhellyel rendelkező szervezet vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező szervezet, |
| --- | --- |

f)

adott esetben a központi szerződő fél minden egyes garanciaalapjára vonatkozóan a központi szerződő fél által előírt és az ESMA általi értékelést megelőző 365 napos időszakban egyetlen napon tartott garanciaalap-hozzájárulások maximális összege minden egyes olyan klíringtag tekintetében, amely az Unióban székhellyel rendelkező szervezet vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező szervezet,

| g) | a becsült legnagyobb fizetési kötelezettség egy adott napon összesen és minden egyes uniós pénznemben, amelyet egy vagy két legnagyobb klíringtag (és azok kapcsolt vállalkozásainak) csődje okozna rendkívüli, de valószerű piaci körülmények között, |
| --- | --- |

g)

a becsült legnagyobb fizetési kötelezettség egy adott napon összesen és minden egyes uniós pénznemben, amelyet egy vagy két legnagyobb klíringtag (és azok kapcsolt vállalkozásainak) csődje okozna rendkívüli, de valószerű piaci körülmények között,

| h) | a központi szerződő fél rendelkezésére álló likvid pénzügyi források teljes összege minden egyes uniós pénznemben források típusa – például készpénzletétek, lekötött vagy lekötetlen források – szerint elkülönítve, |
| --- | --- |

h)

a központi szerződő fél rendelkezésére álló likvid pénzügyi források teljes összege minden egyes uniós pénznemben források típusa – például készpénzletétek, lekötött vagy lekötetlen források – szerint elkülönítve,

| i) | az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezetek által a központi szerződő félnek ígért likvid pénzügyi források teljes összege. |
| --- | --- |

i)

az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezetek által a központi szerződő félnek ígért likvid pénzügyi források teljes összege.

(2)   Amennyiben a 6. cikkben említett mutatók valamelyike alkalmazandó, az ESMA az ezen cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeken kívül a következő elemeket is értékeli:

| a) | az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – likviditásszolgáltatók kiléte, |
| --- | --- |

a)

az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – likviditásszolgáltatók kiléte,

| b) | a beérkező és kimenő fizetések napi átlagos és összesített csúcsértékei minden egyes uniós pénznemben, |
| --- | --- |

b)

a beérkező és kimenő fizetések napi átlagos és összesített csúcsértékei minden egyes uniós pénznemben,

| c) | központi banki pénz kiegyenlítésre és kifizetésre használt mértéke, illetve a kiegyenlítés vagy kifizetés más szervezetek bevonásával történik-e, |
| --- | --- |

c)

központi banki pénz kiegyenlítésre és kifizetésre használt mértéke, illetve a kiegyenlítés vagy kifizetés más szervezetek bevonásával történik-e,

| d) | a központi szerződő fél milyen mértékben alkalmaz a kiegyenlítési/fizetési folyamata során olyan technológiákat, mint például a megosztott könyvelési technológiát, |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél milyen mértékben alkalmaz a kiegyenlítési/fizetési folyamata során olyan technológiákat, mint például a megosztott könyvelési technológiát,

| e) | a központi szerződő fél helyreállítási terve, |
| --- | --- |

e)

a központi szerződő fél helyreállítási terve,

| f) | a központi szerződő félre alkalmazandó szanálási rendszer, |
| --- | --- |

f)

a központi szerződő félre alkalmazandó szanálási rendszer,

| g) | létrehoztak-e válságkezelő csoportot az adott központi szerződő fél számára. |
| --- | --- |

g)

létrehoztak-e válságkezelő csoportot az adott központi szerződő fél számára.

3. cikk

A központi szerződő fél klíringtagsági struktúrája

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének c) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA a következőket értékeli:

| a) | a klíringtagság, és amennyiben rendelkezésre áll, az arra vonatkozó információ, hogy az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – ügyfelek vagy közvetett ügyfelek használják-e a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásait, és ezen ügyfelek kiléte, és |
| --- | --- |

a)

a klíringtagság, és amennyiben rendelkezésre áll, az arra vonatkozó információ, hogy az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – ügyfelek vagy közvetett ügyfelek használják-e a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásait, és ezen ügyfelek kiléte, és

| b) | a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásaihoz való hozzáférés különböző lehetőségei (beleértve a különböző tagságokat és az ügyfeleknek létrehozott közvetlen hozzáférési modelleket), továbbá a hozzáférés megadásának, megtagadásának vagy megszüntetésének feltételei. |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásaihoz való hozzáférés különböző lehetőségei (beleértve a különböző tagságokat és az ügyfeleknek létrehozott közvetlen hozzáférési modelleket), továbbá a hozzáférés megadásának, megtagadásának vagy megszüntetésének feltételei.

(2)   Amennyiben a 6. cikkben említett mutatók valamelyike alkalmazandó, az ESMA az ezen cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeken kívül kifejezetten értékeli a központi szerződő fél által az elszámolási szolgáltatásaihoz való hozzáférés tekintetében a klíringtagok számára előírt jogi és prudenciális követelményeket.

4. cikk

Más központi szerződő felek által nyújtott alternatív elszámolási szolgáltatások

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének d) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA értékeli, hogy az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek hozzáférhetnek-e a központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások egy részéhez vagy egészéhez más központi szerződő feleken keresztül, és azt, hogy engedélyezték-e vagy elismerték-e az adott központi szerződő feleket az említett rendelet 14. és 25. cikke szerint.

(2)   Amennyiben a 6. cikkben említett mutatók valamelyike alkalmazandó, az ESMA az ezen cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeken kívül azt is értékeli, hogy a központi szerződő fél által nyújtott szolgáltatások kapcsolódnak-e a 648/2012/EU rendelet 4. cikke szerinti elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó valamely származtatottügylet-kategóriához.

5. cikk

A központi szerződő fél kapcsolatai, kölcsönös függősége vagy egyéb kölcsönhatásai

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2a) bekezdésének e) pontjában meghatározott szempont figyelembevételekor az ESMA értékeli a központi szerződő fél által kiszervezett feladatok, szolgáltatások vagy tevékenységek körét.

(2)   Amennyiben a 6. cikkben említett mutatók valamelyike alkalmazandó, az ESMA az ezen cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeken kívül a következő elemeket is értékeli:

| a) | annak lehetséges hatásai, amit a kiszervezett feladatokkal, szolgáltatásokkal vagy tevékenységekkel megbízott fél kiszervezési megállapodások szerinti kötelezettségeinek nem teljesítése gyakorolhat az Unióra, illetve egy vagy több tagállamára, |
| --- | --- |

a)

annak lehetséges hatásai, amit a kiszervezett feladatokkal, szolgáltatásokkal vagy tevékenységekkel megbízott fél kiszervezési megállapodások szerinti kötelezettségeinek nem teljesítése gyakorolhat az Unióra, illetve egy vagy több tagállamára,

| b) | a központi szerződő fél az Unióban székhellyel rendelkező kereskedési helyszíneket szolgál-e ki, |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél az Unióban székhellyel rendelkező kereskedési helyszíneket szolgál-e ki,

| c) | vannak-e a központi szerződő félnek interoperabilitási megállapodásai vagy letétbeszámítási megállapodásai az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felekkel, vagy kapcsolatai az Unióban található más pénzügyi piaci infrastruktúrákkal, például központi értéktárakkal vagy fizetési rendszerekkel, illetve részt vesz-e azokban. |
| --- | --- |

c)

vannak-e a központi szerződő félnek interoperabilitási megállapodásai vagy letétbeszámítási megállapodásai az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felekkel, vagy kapcsolatai az Unióban található más pénzügyi piaci infrastruktúrákkal, például központi értéktárakkal vagy fizetési rendszerekkel, illetve részt vesz-e azokban.

6. cikk

Az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és ügyfelek központi szerződő féllel szembeni minimális kitettségének mutatói

(1)   Az 1–5. cikk alkalmazásában a mutatók a következők:

| a) | a központi szerződő fél által az értékelést megelőző egy éves időszakban elszámolt vagy az általa az értékelést követő egy éves időszakban elszámolandó értékpapírügyletek – ideértve az értékpapír-finanszírozási ügyleteket vagy az uniós pénznemben denominált, tőzsdén kereskedett származtatott termékeket – maximális nyitott állománya több mint 1000 milliárd EUR, |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél által az értékelést megelőző egy éves időszakban elszámolt vagy az általa az értékelést követő egy éves időszakban elszámolandó értékpapírügyletek – ideértve az értékpapír-finanszírozási ügyleteket vagy az uniós pénznemben denominált, tőzsdén kereskedett származtatott termékeket – maximális nyitott állománya több mint 1000 milliárd EUR,

| b) | a központi szerződő fél által az értékelést megelőző egy éves időszakban elszámolt vagy az általa az értékelést követő egy éves időszakban elszámolandó, uniós pénznemben denominált, tőzsdén kívüli származtatott ügyletek maximális névleges kintlevősége több mint 1000 milliárd EUR, |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél által az értékelést megelőző egy éves időszakban elszámolt vagy az általa az értékelést követő egy éves időszakban elszámolandó, uniós pénznemben denominált, tőzsdén kívüli származtatott ügyletek maximális névleges kintlevősége több mint 1000 milliárd EUR,

| c) | az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezeteknek minősülő klíringtagok központi szerződő félnél tartott számláira vonatkozó átlagos összesített biztosítéki követelmény és garanciaalap-hozzájárulás, melyet a központi szerződő fél nettó alapon számít a klíringtagok számláinak szintjén, az értékelést megelőző két éves időszakban több mint 25 milliárd EUR, |
| --- | --- |

c)

az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezeteknek minősülő klíringtagok központi szerződő félnél tartott számláira vonatkozó átlagos összesített biztosítéki követelmény és garanciaalap-hozzájárulás, melyet a központi szerződő fél nettó alapon számít a klíringtagok számláinak szintjén, az értékelést megelőző két éves időszakban több mint 25 milliárd EUR,

| d) | az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezetek által vállalt becsült, legnagyobb fizetési kötelezettség euróra átszámított teljes összege, amelyet legalább két legnagyobb klíringtag és azok kapcsolt vállalkozásainak csődje okozna rendkívüli, de valószerű piaci körülmények között, az értékelést megelőző egy éves időszakban több mint 3 milliárd EUR. |
| --- | --- |

d)

az Unióban székhellyel rendelkező – vagy az Unióban összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoport részét képező – szervezetek által vállalt becsült, legnagyobb fizetési kötelezettség euróra átszámított teljes összege, amelyet legalább két legnagyobb klíringtag és azok kapcsolt vállalkozásainak csődje okozna rendkívüli, de valószerű piaci körülmények között, az értékelést megelőző egy éves időszakban több mint 3 milliárd EUR.

A d) pont alkalmazásában a fizetési kötelezettség a minden egyes uniós pénznemben kifejezett kötelezettségvállalások teljes összege, szükség esetén euróra átszámítva.

(2)   Az ESMA az 1–5. cikkben meghatározott szempontok alapján csak akkor minősítheti a harmadik országbeli központi szerződő felet 2. szintű központi szerződő félnek, ha az (1) bekezdésben ismertetett mutatók közül legalább egy teljesül.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2099 rendelete (2019. október 23.) a 648/2012/EU rendeletnek a központi szerződő felek engedélyezésére vonatkozó eljárások és az érintett hatóságok, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerésére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 322., 2019.12.12., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2365 rendelete (2015. november 25.) az értékpapír-finanszírozási ügyletek és az újrafelhasználás átláthatóságáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 337., 2015.12.23., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve ( 2014. május 15. ) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.)

4

---

| 2020.9.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.9.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1304 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. július 14.)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a harmadik országbeli központi szerződő felek összehasonlításon alapuló megfelelés iránti kérelmeinek értékelésekor az ESMA által értékelendő kötelező elemek, valamint az említett értékelés módozatai és feltételei tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25a. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25a. cikke szerint az Unió, illetve egy vagy több tagállam pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszinten jelentős vagy valószínűleg rendszerszinten jelentőssé váló harmadik országbeli központi szerződő fél (a továbbiakban: 2. szintű központi szerződő fél) kérheti az Európai Értékpapírpiaci Hatóságtól (ESMA) annak értékelését, hogy az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek való megfelelés révén teljesíti-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, IV. címében és V. címében meghatározott követelményeket (a továbbiakban: összehasonlításon alapuló megfelelés), és egy ennek megfelelő határozat elfogadását. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25a. cikke szerint az Unió, illetve egy vagy több tagállam pénzügyi stabilitása szempontjából rendszerszinten jelentős vagy valószínűleg rendszerszinten jelentőssé váló harmadik országbeli központi szerződő fél (a továbbiakban: 2. szintű központi szerződő fél) kérheti az Európai Értékpapírpiaci Hatóságtól (ESMA) annak értékelését, hogy az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek való megfelelés révén teljesíti-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, IV. címében és V. címében meghatározott követelményeket (a továbbiakban: összehasonlításon alapuló megfelelés), és egy ennek megfelelő határozat elfogadását.

| (2) | Az összehasonlításon alapuló megfelelés megőrzi az Unió pénzügyi stabilitását, és egyenlő versenyfeltételeket biztosít a 2. szintű központi szerződő felek és az Unióban engedélyezett központi szerződő felek között, miközben csökkenti az említett 2. szintű központi szerződő felek adminisztratív és szabályozási terheit. Az összehasonlításon alapuló megfelelés értékelése során ezért ellenőrizni kell, hogy a 2. szintű központi szerződő fél a harmadik országbeli keretnek való megfelelés révén ténylegesen teljesíti-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, IV. címében és V. címében meghatározott valamely vagy valamennyi követelményt. E rendeletnek ezért ismertetnie kell azokat az elemeket, amelyeket az ESMA-nak értékelnie kell egy 2. szintű központi szerződő fél összehasonlításon alapuló megfelelés iránti kérelmének értékelése során. Ezen értékelés során az ESMA-nak azt is figyelembe kell vennie, hogy az adott központi szerződő fél teljesíti-e az említett elemeket pontosító, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokban foglalt követelményeket, ideértve a biztosítéki követelményekre, a likviditási kockázatok kezelésére és a biztosítékokra vonatkozó előírásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az összehasonlításon alapuló megfelelés megőrzi az Unió pénzügyi stabilitását, és egyenlő versenyfeltételeket biztosít a 2. szintű központi szerződő felek és az Unióban engedélyezett központi szerződő felek között, miközben csökkenti az említett 2. szintű központi szerződő felek adminisztratív és szabályozási terheit. Az összehasonlításon alapuló megfelelés értékelése során ezért ellenőrizni kell, hogy a 2. szintű központi szerződő fél a harmadik országbeli keretnek való megfelelés révén ténylegesen teljesíti-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, IV. címében és V. címében meghatározott valamely vagy valamennyi követelményt. E rendeletnek ezért ismertetnie kell azokat az elemeket, amelyeket az ESMA-nak értékelnie kell egy 2. szintű központi szerződő fél összehasonlításon alapuló megfelelés iránti kérelmének értékelése során. Ezen értékelés során az ESMA-nak azt is figyelembe kell vennie, hogy az adott központi szerződő fél teljesíti-e az említett elemeket pontosító, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokban foglalt követelményeket, ideértve a biztosítéki követelményekre, a likviditási kockázatok kezelésére és a biztosítékokra vonatkozó előírásokat.

| (3) | Annak értékelésekor, hogy az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek való megfelelés teljesíti-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, IV. címében és V. címében meghatározott követelményeket, az ESMA figyelembe veheti a Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által kidolgozott ajánlásokat is. |
| --- | --- |

(3)

Annak értékelésekor, hogy az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek való megfelelés teljesíti-e a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, IV. címében és V. címében meghatározott követelményeket, az ESMA figyelembe veheti a Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által kidolgozott ajánlásokat is.

| (4) | Az ESMA részletes értékelést végez annak megállapítására, hogy megadja-e a 2. szintű központi szerződő félnek a 648/2012/EU rendelet IV. címének való megfelelést. Az említett IV. cím tekintetében az összehasonlításon alapuló megfelelés esetleges megtagadása hatással lehet a Bizottság által az említett rendelet 25. cikkének (6) bekezdése szerint elvégzett egyenértékűségi értékelésre. Az ESMA-nak ezért tájékoztatnia kell a Bizottságot, ha az említett cím tekintetében nem kívánja megadni az összehasonlításon alapuló megfelelést. |
| --- | --- |

(4)

Az ESMA részletes értékelést végez annak megállapítására, hogy megadja-e a 2. szintű központi szerződő félnek a 648/2012/EU rendelet IV. címének való megfelelést. Az említett IV. cím tekintetében az összehasonlításon alapuló megfelelés esetleges megtagadása hatással lehet a Bizottság által az említett rendelet 25. cikkének (6) bekezdése szerint elvégzett egyenértékűségi értékelésre. Az ESMA-nak ezért tájékoztatnia kell a Bizottságot, ha az említett cím tekintetében nem kívánja megadni az összehasonlításon alapuló megfelelést.

| (5) | Amennyiben egy 2. szintű központi szerződő fél interoperabilitási megállapodást kötött egy, a 648/2012/EU rendelet 14. cikke szerint engedélyezett központi szerződő féllel, ez a megállapodás közvetlen kapcsolatot és ezáltal közvetlen átterjedési csatornát jelent egy Unión belüli központi szerződő félhez. Az ilyen megállapodások esetében az ESMA részletes értékelést végez annak megállapítása érdekében, hogy megadja-e az említett rendelet V. címének való megfelelést. A 2. szintű központi szerződő fél és egy másik harmadik országbeli központi szerződő fél közötti interoperabilitási megállapodás nem minősül közvetlen kapcsolatnak az Unión belüli központi szerződő féllel, de bizonyos körülmények között közvetett átterjedési csatornaként is működhet. Az ilyen megállapodások esetében az ESMA-nak csak akkor kell részletes értékelést végeznie, ha az adott megállapodásnak az Unió, illetve egy vagy több tagállam pénzügyi stabilitására gyakorolt hatása ezt indokolja. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben egy 2. szintű központi szerződő fél interoperabilitási megállapodást kötött egy, a 648/2012/EU rendelet 14. cikke szerint engedélyezett központi szerződő féllel, ez a megállapodás közvetlen kapcsolatot és ezáltal közvetlen átterjedési csatornát jelent egy Unión belüli központi szerződő félhez. Az ilyen megállapodások esetében az ESMA részletes értékelést végez annak megállapítása érdekében, hogy megadja-e az említett rendelet V. címének való megfelelést. A 2. szintű központi szerződő fél és egy másik harmadik országbeli központi szerződő fél közötti interoperabilitási megállapodás nem minősül közvetlen kapcsolatnak az Unión belüli központi szerződő féllel, de bizonyos körülmények között közvetett átterjedési csatornaként is működhet. Az ilyen megállapodások esetében az ESMA-nak csak akkor kell részletes értékelést végeznie, ha az adott megállapodásnak az Unió, illetve egy vagy több tagállam pénzügyi stabilitására gyakorolt hatása ezt indokolja.

| (6) | mivel az összehasonlításon alapuló megfelelés egyik célkitűzése a 2. szintű központi szerződő felek adminisztratív és szabályozási terheinek csökkentése, az összehasonlításon alapuló megfelelés nem tagadható meg kizárólag azért, mert a 2. szintű központi szerződő fél az alkalmazandó harmadik országbeli keretben a 648/2012/EU rendelet 1. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározottakhoz hasonló mentességeket alkalmaz. Az összehasonlításon alapuló megfelelés értékelése során azt is figyelembe kell venni, hogy a megfelelés megtagadása mennyiben eredményezheti azt, hogy a 2. szintű központi szerződő fél nem képes egyszerre megfelelni az uniós és a harmadik országbeli követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

mivel az összehasonlításon alapuló megfelelés egyik célkitűzése a 2. szintű központi szerződő felek adminisztratív és szabályozási terheinek csökkentése, az összehasonlításon alapuló megfelelés nem tagadható meg kizárólag azért, mert a 2. szintű központi szerződő fél az alkalmazandó harmadik országbeli keretben a 648/2012/EU rendelet 1. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározottakhoz hasonló mentességeket alkalmaz. Az összehasonlításon alapuló megfelelés értékelése során azt is figyelembe kell venni, hogy a megfelelés megtagadása mennyiben eredményezheti azt, hogy a 2. szintű központi szerződő fél nem képes egyszerre megfelelni az uniós és a harmadik országbeli követelményeknek.

| (7) | Az ESMA-nak az összehasonlításon alapuló megfelelés megadására vonatkozó határozatát az annak elfogadásakor elvégzett értékelés alapján kell meghoznia. Annak érdekében, hogy az ESMA a vonatkozó fejlemények – többek között a központi szerződő fél belső szabályainak és eljárásainak változásai – bekövetkezésekor újraértékelhesse határozatát, a 2. szintű központi szerződő félnek értesítenie kell az ESMA-t minden ilyen fejleményről. |
| --- | --- |

(7)

Az ESMA-nak az összehasonlításon alapuló megfelelés megadására vonatkozó határozatát az annak elfogadásakor elvégzett értékelés alapján kell meghoznia. Annak érdekében, hogy az ESMA a vonatkozó fejlemények – többek között a központi szerződő fél belső szabályainak és eljárásainak változásai – bekövetkezésekor újraértékelhesse határozatát, a 2. szintű központi szerződő félnek értesítenie kell az ESMA-t minden ilyen fejleményről.

| (8) | A 25a. cikket a 648/2012/EU rendeletbe beillesztő (EU) 2019/2099 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2)2020. január 1-jétől alkalmazandó. Az említett cikk teljes mértékű érvényesülésének biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(8)

A 25a. cikket a 648/2012/EU rendeletbe beillesztő (EU) 2019/2099 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2)2020. január 1-jétől alkalmazandó. Az említett cikk teljes mértékű érvényesülésének biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az összehasonlításon alapuló megfelelés iránti kérelem benyújtására vonatkozó eljárás

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25a. cikkének (1) bekezdésében említett, indokolással ellátott kérelmet vagy az ESMA azon értesítésében meghatározott határidőn belül kell benyújtani, amelyben a harmadik országbeli központi szerződő felet arról tájékoztatja, hogy az nem minősül 1. szintű központi szerződő félnek, vagy pedig bármikor azt követően, hogy az ESMA a harmadik országbeli központi szerződő felet a 25. cikk (2b) bekezdésével összhangban 2. szintű központi szerződő félnek ismerte el.

A 2. szintű központi szerződő fél tájékoztatja illetékes hatóságát az első albekezdésben említett benyújtásról.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, indokolással ellátott kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | azok a követelmények, amelyek tekintetében a 2. szintű központi szerződő fél az összehasonlításon alapuló megfelelést kérelmezi; |
| --- | --- |

a)

azok a követelmények, amelyek tekintetében a 2. szintű központi szerződő fél az összehasonlításon alapuló megfelelést kérelmezi;

| b) | annak indokolása, hogy a 2. szintű központi szerződő fél az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek való megfelelés révén miért teljesíti a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, valamint IV. és V. címében meghatározott vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

b)

annak indokolása, hogy a 2. szintű központi szerződő fél az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek való megfelelés révén miért teljesíti a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, valamint IV. és V. címében meghatározott vonatkozó követelményeket;

| c) | a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus alkalmazására vonatkozóan meghatározott feltételek 2. szintű központi szerződő fél általi teljesítésének módja. |
| --- | --- |

c)

a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus alkalmazására vonatkozóan meghatározott feltételek 2. szintű központi szerződő fél általi teljesítésének módja.

A b) pont alkalmazásában a 2. szintű központi szerződő fél adott esetben benyújtja az 5. cikkben említett bizonyítékokat.

(3)   A 2. szintű központi szerződő fél az ESMA kérésére az (1) bekezdésben említett, indokolással ellátott kérelembe belefoglalja a következőket:

| a) | az illetékes hatóság azt megerősítő nyilatkozata, hogy a 2. szintű központi szerződő fél jó hírnévvel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság azt megerősítő nyilatkozata, hogy a 2. szintű központi szerződő fél jó hírnévvel rendelkezik;

| b) | szükség esetén, tekintettel a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében és V. címében meghatározott követelményekre, a vonatkozó alkalmazandó harmadik országbeli keret fordítása a pénzügyi területen általánosan használt nyelvre. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén, tekintettel a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében és V. címében meghatározott követelményekre, a vonatkozó alkalmazandó harmadik országbeli keret fordítása a pénzügyi területen általánosan használt nyelvre.

(4)   Az ESMA az (1) bekezdéssel összhangban benyújtott, indokolással ellátott kérelem kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül értékeli, hogy az indokolással ellátott kérelem hiánytalan-e. Az ESMA megállapítja azt a határidőt, amelyen belül a 2. szintű központi szerződő félnek hiányos kérelem esetén kiegészítő információkat kell szolgáltatnia.

(5)   Az ESMA az e cikk (4) bekezdésével összhangban benyújtott, hiánytalan, indokolással ellátott kérelem kézhezvételétől számított 90 munkanapon belül határoz arról, hogy az indokolással ellátott kérelemben foglalt követelmények tekintetében megadja-e az összehasonlításon alapuló megfelelést.

Az ESMA a határozathozatalt elhalaszthatja, amennyiben az indokolással ellátott kérelmet vagy a (4) bekezdésben említett kiegészítő információkat nem nyújtják be időben, és az említett kérelem értékelése ennek következtében késleltetheti az ESMA-nak a harmadik országbeli központi szerződő fél elismerésére vagy elismerésének felülvizsgálatára vonatkozó határozatát.

(6)   Az a 2. szintű központi szerződő fél, amelynek az ESMA egy vagy több követelmény tekintetében nem adott összehasonlításon alapuló megfelelést, nem nyújthat be az említett követelmények tekintetében új, az (1) bekezdés szerinti, indokolással ellátott kérelmet, kivéve, ha jelentős változás következett be az alkalmazandó harmadik országbeli keretben vagy abban, hogy az adott központi szerződő fél hogyan felel meg az említett keretnek.

2. cikk

Összehasonlításon alapuló megfelelés az 648/2012/EU rendelet 16. cikke tekintetében

(1)   Az ESMA megadja a 648/2012/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdése tekintetében az összehasonlításon alapuló megfelelést, amennyiben a 2. szintű központi szerződő fél az eredménytartalékot és a tartalékokat is beleértve legalább 7,5 millió EUR összegnek megfelelő állandó és rendelkezésre álló indulótőkével rendelkezik.

(2)   Az ESMA megadja a 648/2012/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdése tekintetében az összehasonlításon alapuló megfelelést, amennyiben a 2. szintű központi szerződő fél tőkéje – beleértve az eredménytartalékot és a tartalékokat is – mindenkor magasabb a következők összegénél vagy azzal egyenlő:

| a) | a központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges tőkekövetelmények; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges tőkekövetelmények;

| b) | a központi szerződő félre vonatkozó, működési és jogi kockázatokra meghatározott tőkekövetelmények; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő félre vonatkozó, működési és jogi kockázatokra meghatározott tőkekövetelmények;

| c) | a központi szerződő fél azon hitel-, partner- és piaci kockázatokra meghatározott tőkekövetelményei, amelyeket a 648/2012/EU rendelet 41–44. cikkében említett célirányos pénzügyi források vagy a központi szerződő fél joghatósága által előírt hasonló célirányos pénzügyi források nem fedeznek; |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél azon hitel-, partner- és piaci kockázatokra meghatározott tőkekövetelményei, amelyeket a 648/2012/EU rendelet 41–44. cikkében említett célirányos pénzügyi források vagy a központi szerződő fél joghatósága által előírt hasonló célirányos pénzügyi források nem fedeznek;

| d) | a központi szerződő fél üzleti kockázatra meghatározott tőkekövetelményei. |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél üzleti kockázatra meghatározott tőkekövetelményei.

Az első albekezdés alkalmazásában az ESMA a tőkekövetelményeket az alkalmazandó harmadik országbeli keretben meghatározott tőkekövetelmények szerint számítja ki, vagy, amennyiben az említett keret az említett tőkekövetelmények egyikét sem írja elő, a számítást a 152/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 2–5. cikkében meghatározott vonatkozó követelményeknek megfelelően végzi.

3. cikk

Összehasonlításon alapuló megfelelés a 648/2012/EU rendelet IV. címe tekintetében

(1)   Az ESMA megadja a 648/2012/EU rendelet IV. címe tekintetében az összehasonlításon alapuló megfelelést, amennyiben:

| a) | a 2. szintű központi szerződő fél megfelel az említett rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusban említett követelményeknek, ha van ilyen jogi aktus; |
| --- | --- |

a)

a 2. szintű központi szerződő fél megfelel az említett rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusban említett követelményeknek, ha van ilyen jogi aktus;

| b) | a 2. szintű központi szerződő fél megfelel az e rendelet I. mellékletében meghatározott valamennyi vonatkozó elemnek. |
| --- | --- |

b)

a 2. szintű központi szerződő fél megfelel az e rendelet I. mellékletében meghatározott valamennyi vonatkozó elemnek.

(2)   Mielőtt az ESMA határozatot fogad el arról, hogy nem adja meg az összehasonlításon alapuló megfelelést, köteles:

| a) | az adott központi szerződő fél illetékes hatóságával ellenőrizni az alkalmazandó harmadik országbeli keretről kialakított képét és azt, hogy a 2. szintű központi szerződő fél miként felel meg annak, |
| --- | --- |

a)

az adott központi szerződő fél illetékes hatóságával ellenőrizni az alkalmazandó harmadik országbeli keretről kialakított képét és azt, hogy a 2. szintű központi szerződő fél miként felel meg annak,

| b) | tájékoztatni erről a Bizottságot. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatni erről a Bizottságot.

4. cikk

Összehasonlításon alapuló megfelelés a 648/2012/EU rendelet V. címe tekintetében

(1)   Amennyiben egy 2. szintű központi szerződő fél interoperabilitási megállapodást kötött egy, a 648/2012/EU rendelet 14. cikke szerint engedélyezett központi szerződő féllel, az ESMA megadja az említett rendelet V. címében meghatározott követelmények tekintetében az összehasonlításon alapuló megfelelést, ha a 2. szintű központi szerződő fél megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott valamennyi vonatkozó elemnek.

(2)   Amennyiben egy 2. szintű központi szerződő fél interoperabilitási megállapodást kötött egy harmadik országbeli központi szerződő féllel, az ESMA megadja a 648/2012/EU rendelet V. címében meghatározott követelmények tekintetében az összehasonlításon alapuló megfelelést, kivéve, ha az adott megállapodásnak az Unió, illetve annak egy vagy több tagállama pénzügyi stabilitására gyakorolt hatása szükségessé teszi az összehasonlításon alapuló megfelelés (1) bekezdés szerinti megadásának értékelését.

5. cikk

Mentességek és összeegyeztethetetlen követelmények

(1)   Az ESMA nem tagadhatja meg az összehasonlításon alapuló megfelelést a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, valamint IV. és V. címében meghatározott követelmények tekintetében pusztán azért, mert a 2. szintű központi szerződő fél az alkalmazandó harmadik országbeli keretben az említett rendelet 1. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározottakhoz hasonló mentességeket alkalmaz. A 2. szintű központi szerződő fél bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy az uniós és a harmadik országbeli mentesség összehasonlítható.

(2)   Amennyiben a 648/2012/EU rendelet 16. cikkében, vagy IV. vagy V. címében meghatározott valamely konkrét követelmény az alkalmazandó harmadik országbeli keret megsértését eredményezi, az ESMA csak akkor adja meg az összehasonlításon alapuló megfelelést az említett követelmény tekintetében, ha a 2. szintű központi szerződő fél bizonyítja a következőket:

| a) | az említett követelmény az alkalmazandó harmadik országbeli keret valamely kötelező rendelkezésének megsértése nélkül nem teljesíthető; |
| --- | --- |

a)

az említett követelmény az alkalmazandó harmadik országbeli keret valamely kötelező rendelkezésének megsértése nélkül nem teljesíthető;

| b) | az alkalmazandó harmadik országbeli keret ténylegesen ugyanazokat a célkitűzéseket valósítja meg, mint a 648/2012/EU rendelet 16. cikke, valamint IV. és V. címe; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó harmadik országbeli keret ténylegesen ugyanazokat a célkitűzéseket valósítja meg, mint a 648/2012/EU rendelet 16. cikke, valamint IV. és V. címe;

| c) | megfelel az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek. |
| --- | --- |

c)

megfelel az alkalmazandó harmadik országbeli keretnek.

6. cikk

Az alkalmazandó harmadik országbeli keret változásai

Az összehasonlításon alapuló megfelelést kapott 2. szintű központi szerződő fél értesíti az ESMA-t az alkalmazandó harmadik országbeli keret, továbbá a belső szabályainak és eljárásainak bármilyen változásáról. Az ESMA tájékoztatja a Bizottságot ezekről az értesítésekről.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2099 rendelete (2019. október 23.) a 648/2012/EU rendeletnek a központi szerződő felek engedélyezésére vonatkozó eljárások és az érintett hatóságok, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerésére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 322., 2019.12.12., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 152/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 37. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

A 3. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ELEMEK

| Uniós jogi rendelkezések | A 3. cikk (1) bekezdésében említett elemek |
| --- | --- |
| 1. fejezet: Szervezeti követelmények |
| Általános rendelkezések

  A 648/2012/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése | A harmadik országbeli központi szerződő fél a következőkkel rendelkezik:






  a) | megbízható vállalatirányítási rendszer, mely magában foglalja az egymástól jól elhatárolt, átlátható és következetes felelősségi köröket előíró áttekinthető szervezeti felépítést; |

Uniós jogi rendelkezések

A 3. cikk (1) bekezdésében említett elemek

1. fejezet: Szervezeti követelmények

Általános rendelkezések

A 648/2012/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél a következőkkel rendelkezik:

a)

megbízható vállalatirányítási rendszer, mely magában foglalja az egymástól jól elhatárolt, átlátható és következetes felelősségi köröket előíró áttekinthető szervezeti felépítést;

| b) | hatékony eljárások azoknak a kockázatoknak azonosítására, kezelésére, felügyeletére és jelentésére, amelyeknek a központi szerződő felek ki vannak vagy ki lehetnek téve; |
| --- | --- |

b)

hatékony eljárások azoknak a kockázatoknak azonosítására, kezelésére, felügyeletére és jelentésére, amelyeknek a központi szerződő felek ki vannak vagy ki lehetnek téve;

| c) | megbízható adminisztratív és számviteli eljárásokat is tartalmazó megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusok. |
| --- | --- |

c)

megbízható adminisztratív és számviteli eljárásokat is tartalmazó megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusok.

A 648/2012/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél kellően hatékony szabályzatokat és eljárásokat alakított ki a releváns harmadik országbeli keretnek való megfelelés biztosítására, ideértve vezetői és alkalmazottai megfelelését e keret valamennyi rendelkezésének.

A 648/2012/EU rendelet 26. cikkének (3) és (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | olyan szervezeti struktúrát tart fenn és üzemeltet, amely biztosítja a szolgáltatásnyújtás és a tevékenységvégzés folyamatosságát és rendes működését; |
| --- | --- |

a)

olyan szervezeti struktúrát tart fenn és üzemeltet, amely biztosítja a szolgáltatásnyújtás és a tevékenységvégzés folyamatosságát és rendes működését;

| b) | megfelelő és arányos rendszereket, erőforrásokat és eljárásokat alkalmaz; |
| --- | --- |

b)

megfelelő és arányos rendszereket, erőforrásokat és eljárásokat alkalmaz;

| c) | világosan elválasztja egymástól a kockázatkezelési beszámolási láncot és a működésének más területei tekintetében érvényes beszámolási láncot. |
| --- | --- |

c)

világosan elválasztja egymástól a kockázatkezelési beszámolási láncot és a működésének más területei tekintetében érvényes beszámolási láncot.

A 648/2012/EU rendelet 26. cikkének (5) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél olyan javadalmazási politikát hajt végre és tart fenn, amely elősegíti a hatékony és eredményes kockázatkezelést, és nem hoz létre a kockázati standardok enyhítése irányába ható ösztönzőket.

A 648/2012/EU rendelet 26. cikkének (6), (7) és (8) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | az általa nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek komplexitásának, változatosságának és jellegének kezelésére alkalmas információtechnológiai rendszereket tart fenn a szigorú biztonsági standardok, valamint a kezelt információk integritásának és bizalmas jellegének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

a)

az általa nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek komplexitásának, változatosságának és jellegének kezelésére alkalmas információtechnológiai rendszereket tart fenn a szigorú biztonsági standardok, valamint a kezelt információk integritásának és bizalmas jellegének biztosítása érdekében;

| b) | nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az irányítási rendszerét, a rá irányadó szabályokat és a klíringtagság felvételi kritériumait; |
| --- | --- |

b)

nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az irányítási rendszerét, a rá irányadó szabályokat és a klíringtagság felvételi kritériumait;

| c) | gyakori független audit tárgyát képezi, melynek eredményét továbbítják az igazgatóságának, és hozzáférhetővé teszik az illetékes hatósága számára. |
| --- | --- |

c)

gyakori független audit tárgyát képezi, melynek eredményét továbbítják az igazgatóságának, és hozzáférhetővé teszik az illetékes hatósága számára.

Felsővezetés és igazgatóság

A 648/2012/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdése

A központi szerződő fél stabil és prudens irányításának biztosítása érdekében a harmadik országbeli központi szerződő fél felsővezetése kellően jó hírnévvel és elegendő tapasztalattal rendelkezik.

A 648/2012/EU rendelet 27. cikkének (2) és (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő félnek egyértelműen meghatározott feladatokat ellátó és felelősségi körökkel rendelkező, elegendő számú független tagból álló igazgatósága van, megfelelő képviseletet biztosít a klíringtagoknak és az ügyfeleknek, és a központi szerződő félen belüli potenciális összeférhetetlenségek kezelésére szolgáló mechanizmusokkal rendelkezik a központi szerződő fél stabil és prudens irányításának biztosítása érdekében.

Kockázatkezelési bizottság

A 648/2012/EU rendelet 28. cikke

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | testületet működtet, mely a központi szerződő fél vezetésének közvetlen befolyásától független tanácsot ad az igazgatóságnak a központi szerződő fél kockázatkezelését érintő fejleményekről, és képviseletet biztosít a klíringtagoknak, a független igazgatósági tagoknak és az ügyfelek képviselőinek; |
| --- | --- |

a)

testületet működtet, mely a központi szerződő fél vezetésének közvetlen befolyásától független tanácsot ad az igazgatóságnak a központi szerződő fél kockázatkezelését érintő fejleményekről, és képviseletet biztosít a klíringtagoknak, a független igazgatósági tagoknak és az ügyfelek képviselőinek;

| b) | rendelkezik olyan mechanizmusokkal, amelyeken keresztül haladéktalanul tájékoztatja a harmadik ország illetékes hatóságát minden olyan döntésről, amelyben az igazgatóság nem követi az említett testület tanácsát. |
| --- | --- |

b)

rendelkezik olyan mechanizmusokkal, amelyeken keresztül haladéktalanul tájékoztatja a harmadik ország illetékes hatóságát minden olyan döntésről, amelyben az igazgatóság nem követi az említett testület tanácsát.

Nyilvántartás

A 648/2012/EU rendelet 29. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél legalább tíz éven keresztül megőrzi a nyújtott szolgáltatásokról és végzett tevékenységekről készült adatokat, hogy lehetővé tegye az illetékes hatósága számára annak ellenőrzését, hogy a harmadik országbeli központi szerződő fél megfelel-e e a releváns harmadik országbeli keretnek.

A 648/2012/EU rendelet 29. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél valamely ügylet lezárását követően legalább tíz évig megőriz minden, az általa feldolgozott ügyletre vonatkozó információt, hogy lehetővé váljon a tranzakciók eredeti feltételeinek azonosítása az adott központi szerződő fél általi elszámolást megelőzően.

A 648/2012/EU rendelet 29. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél bármely érintett harmadik országbeli hatóság kérésére annak rendelkezésére bocsátja a nyújtott szolgáltatásokról és végzett tevékenységekről készült adatokat, az általa feldolgozott ügyletekre vonatkozó minden információt, továbbá – a tranzakció végrehajtásának helyszínétől függetlenül – az elszámolt ügyletek pozíciójára vonatkozó minden információt.

Minősített részesedéssel rendelkező részvényesek és tagok

A 648/2012/EU rendelet 30. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél tájékoztatja illetékes hatóságát a minősített részesedéssel rendelkező részvényesek vagy tagok kilétéről, és arról, hogy milyen mértékű tulajdonrésszel rendelkeznek.

A 648/2012/EU rendelet 30. cikkének (2) és (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő félben minősített részesedéssel rendelkező részvényesek és tagok:

| a) | alkalmasak az adott központi szerződő fél stabil és prudens irányítására vonatkozó követelmények teljesítésére; |
| --- | --- |

a)

alkalmasak az adott központi szerződő fél stabil és prudens irányítására vonatkozó követelmények teljesítésére;

| b) | nem gyakorolnak olyan befolyást, amely valószínűleg károsan hathat a központi szerződő fél stabil és prudens irányítására. |
| --- | --- |

b)

nem gyakorolnak olyan befolyást, amely valószínűleg károsan hathat a központi szerződő fél stabil és prudens irányítására.

A 648/2012/EU rendelet 30. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél és más természetes vagy jogi személyek közötti szoros kapcsolatok nem akadályozzák a harmadik ország illetékes hatósága felügyeleti funkcióinak hatékony gyakorlását.

A 648/2012/EU rendelet 30. cikkének (5) bekezdése

A valamely harmadik országnak a központi szerződő féllel szoros kapcsolatban álló egy vagy több természetes vagy jogi személyre irányadó törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései, vagy az ilyen jogszabályok érvényesítésének nehézségei nem akadályozzák az illetékes hatóság felügyeleti funkcióinak hatékony ellátását.

A 648/2012/EU rendelet 31. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél a vezetőségében és a harmadik országbeli keretben bekövetkező minden változásról tájékoztatja illetékes hatóságát, és meghozza a megfelelő lépéseket, amennyiben a harmadik országbeli központi szerződő fél igazgatósága valamely tagjának viselkedése káros hatást gyakorolhat a központi szerződő fél stabil és prudens irányítására.

Összeférhetetlenség

A 648/2012/EU rendelet 33. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél hatékony szabályokat vezet be és működtet a közötte (ideértve vezetőit, alkalmazottait, valamint a szoros kapcsolat révén hozzá közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó más személyeket) és klíringtagjai vagy azoknak a központi szerződő fél számára ismert ügyfelei között felmerülő potenciális összeférhetetlenségek azonosítására, kezelésére és feloldására.

A 648/2012/EU rendelet 33. cikkének (2) bekezdése

Amennyiben a harmadik országbeli központi szerződő fél összeférhetetlenség kezelésére szolgáló intézkedései nem tudják kellő megbízhatósági szinten elkerülni a klíringtagok vagy azok ügyfelei érdeksérülésének kockázatát, az adott központi szerződő fél a klíringtagok és – amennyiben az adott központi szerződő fél előtt ismertek az ügyfelek – az ügyfelek tudomására hozza az összeférhetetlenség általános jellegét vagy forrását, mielőtt újabb tranzakciókat fogadna el az adott klíringtagoktól.

A 648/2012/EU rendelet 33. cikkének (3) bekezdése

Amennyiben a harmadik országbeli központi szerződő fél anya- vagy leányvállalat, az adott központi szerződő fél összeférhetetlenség kezelésére szolgáló intézkedései figyelembe vesznek minden olyan körülményt, amelyről a központi szerződő félnek tudomása van vagy tudomása kellene, hogy legyen, és amely a központi szerződő féllel anya- vagy leányvállalati kapcsolatban lévő más vállalkozások struktúrája vagy üzleti tevékenysége miatt összeférhetetlenséget eredményezhet.

A 648/2012/EU rendelet 33. cikkének (5) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél minden észszerű lépést megtesz a rendszereiben tárolt információkkal való bárminemű visszaélés megelőzésére, és megakadályozza ezen információk más üzleti tevékenységekhez való felhasználását.

Az üzletmenet folytonossága

A 648/2012/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél megfelelő üzletmenet-folytonossági politikát és vészhelyzet esetére helyreállítási tervet hajt végre és tart fenn, amelynek célja a funkcióinak megőrzése, a műveletek időben történő helyreállítása, valamint kötelezettségeinek teljesítése, ideértve a fennakadás bekövetkezésekor folyamatban lévő valamennyi tranzakció helyreállítását, hogy a központi szerződő fél biztonsággal folytatni tudja működését, és a tervezett időben le tudja zárni az ügyleteket.

A 648/2012/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél olyan megfelelő eljárást hajt végre és tart fenn, amely biztosítja az ügyfelek és a klíringtagok eszközeinek és pozícióinak időben történő és szabályos elszámolását vagy átruházását, amennyiben visszavonják az engedélyt.

Kiszervezés

A 648/2012/EU rendelet 35. cikke

Operatív funkciók, szolgáltatások vagy tevékenységek kiszervezése esetén a harmadik országbeli központi szerződő fél biztosítja, hogy folyamatosan megfelel a következő feltételeknek:

| a) | a kiszervezés nem eredményezi a felelősség átruházását; |
| --- | --- |

a)

a kiszervezés nem eredményezi a felelősség átruházását;

| b) | az adott központi szerződő félnek a klíringtagjaival, illetve adott esetben azok ügyfeleivel való kapcsolata és az azokkal szembeni kötelezettségei nem módosulnak; |
| --- | --- |

b)

az adott központi szerződő félnek a klíringtagjaival, illetve adott esetben azok ügyfeleivel való kapcsolata és az azokkal szembeni kötelezettségei nem módosulnak;

| c) | a kiszervezés nem akadályozza a felügyeleti és ellenőrzési funkciók gyakorlását; |
| --- | --- |

c)

a kiszervezés nem akadályozza a felügyeleti és ellenőrzési funkciók gyakorlását;

| d) | a kiszervezés nem fosztja meg a központi szerződő felet a kockázatok kezeléséhez szükséges rendszerektől és kontrollmechanizmusoktól; |
| --- | --- |

d)

a kiszervezés nem fosztja meg a központi szerződő felet a kockázatok kezeléséhez szükséges rendszerektől és kontrollmechanizmusoktól;

| e) | a szolgáltató olyan üzletmenet-folytonossági követelményeket vezet be, amelyek egyenértékűek azokkal, amelyeket a központi szerződő félnek teljesítenie kell; |
| --- | --- |

e)

a szolgáltató olyan üzletmenet-folytonossági követelményeket vezet be, amelyek egyenértékűek azokkal, amelyeket a központi szerződő félnek teljesítenie kell;

| f) | a központi szerződő fél megtartja a nyújtott szolgáltatások minőségének, valamint a szolgáltató szervezeti és tőkemegfelelésének értékeléséhez, továbbá a kiszervezett funkciók hatékony felügyeletéhez és a kiszervezéshez kapcsolódó kockázatok kezeléséhez szükséges szakértelmet és erőforrásokat, és folyamatosan felügyeli e feladatokat és kezeli e kockázatokat; |
| --- | --- |

f)

a központi szerződő fél megtartja a nyújtott szolgáltatások minőségének, valamint a szolgáltató szervezeti és tőkemegfelelésének értékeléséhez, továbbá a kiszervezett funkciók hatékony felügyeletéhez és a kiszervezéshez kapcsolódó kockázatok kezeléséhez szükséges szakértelmet és erőforrásokat, és folyamatosan felügyeli e feladatokat és kezeli e kockázatokat;

| g) | a központi szerződő fél közvetlen hozzáféréssel rendelkezik a kiszervezett feladatok releváns információihoz; |
| --- | --- |

g)

a központi szerződő fél közvetlen hozzáféréssel rendelkezik a kiszervezett feladatok releváns információihoz;

| h) | a szolgáltató biztosítja a központi szerződő félhez, annak klíringtagjaihoz és ügyfeleihez kapcsolódó valamennyi bizalmas információ védelmét. |
| --- | --- |

h)

a szolgáltató biztosítja a központi szerződő félhez, annak klíringtagjaihoz és ügyfeleihez kapcsolódó valamennyi bizalmas információ védelmét.

2. fejezet: Az üzletvitel szabályai

Általános rendelkezések

A 648/2012/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél a klíringtagjainak és adott esetben azok ügyfeleinek történő szolgáltatásnyújtás során tisztességesen és szakszerűen jár el, a klíringtagok és az ügyfelek érdekeivel, valamint a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel összhangban.

A 648/2012/EU rendelet 36. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél hozzáférhető, átlátható és tisztességes szabályokkal rendelkezik a panaszok időben történő kezeléséhez.

Részvételi követelmények

A 648/2012/EU rendelet 37. cikkének (1) és (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél meghatározza a belépésre jogosult klíringtagok kategóriáit és a megkülönböztetésmentes, átlátható és objektív jogosultsági kritériumokat a központi szerződő félhez való nyílt és méltányos hozzáférés és annak biztosítása érdekében, hogy a klíringtagok elegendő pénzügyi forrásokkal és működési kapacitással rendelkezzenek, lehetővé téve a központi szerződő fél számára azon kockázat kézben tartását, amelynek ki van téve, és nyomon követi az említett kritériumok folyamatos teljesülését.

A 648/2012/EU rendelet 37. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél klíringtagokra vonatkozó szabályai lehetővé teszik számára, hogy alapvető lényegi információkat gyűjtsön az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos jelentős kockázati koncentrációk azonosítása, nyomon követése és kezelése céljából.

A 648/2012/EU rendelet 37. cikkének (4) és (5) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél objektív és átlátható eljárásokkal rendelkezik azon klíringtagok felfüggesztésére és rendes kizárására, amelyek már nem teljesítik a jogosultsági kritériumokat, és csak akkor tagadhatja meg a jogosultsági kritériumokat teljesítő klíringtag számára a részvételt, ha döntését írásban kellően megindokolja, és azt átfogó kockázatelemzésre alapozza.

A 648/2012/EU rendelet 37. cikkének (6) bekezdése

A klíringtagokkal szemben támasztott konkrét többletkövetelmények, többek között a nemteljesítő klíringtag pozíciójának árverésén való részvétel, a klíringtag által viselt kockázattal arányosak, és nem korlátozhatnak egyes klíringtag-kategóriákat a részvétel lehetőségében.

Átláthatóság

A 648/2012/EU rendelet 38. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél nyilvánosságra hozza az általa nyújtott minden egyes szolgáltatáshoz kapcsolódó árakat és díjakat, beleértve az árengedményeket és pénzvisszatérítéseket, valamint e kedvezmények igénybevételének feltételeit, és lehetővé teszi klíringtagjai és adott esetben azok ügyfelei számára az általa nyújtott szolgáltatások külön-külön történő igénybevételét.

A 648/2012/EU rendelet 38. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél tájékoztatja a klíringtagokat és az ügyfeleket a nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kockázatokról.

A 648/2012/EU rendelet 38. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél ismerteti klíringtagjaival a klíringtagokkal szembeni nap végi kitettség kiszámításához használt árinformációkat, és nyilvánosságra hozza az egyes eszközkategóriák esetében az elszámolt tranzakciók volumenét, amelyeket a közös szerződő fél összesítve számolt el.

A 648/2012/EU rendelet 38. cikkének (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél nyilvánossá teszi a harmadik felekkel való kapcsolattartásban általa használt tartalmi és üzenetformátumokra vonatkozó kommunikációs protokollokkal kapcsolatos működési és technikai követelményeket, beleértve a kereskedési helyszíneknek a központi szerződő félhez való hozzáférésével kapcsolatos működési és technikai követelményeket.

A 648/2012/EU rendelet 38. cikkének (6) és (7) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél tájékoztatja klíringtagjait az általa alkalmazott alapletétmodellekről, ismerteti a modellek működési módját és az említett modellek főbb feltételezéseit és korlátait.

Elkülönítés és hordozhatóság

A 648/2012/EU rendelet 39. cikke

A harmadik országbeli központi szerződő fél minden egyes klíringtag számára elkülönített nyilvántartást és számlákat vezet, elkülöníti a klíringtag eszközeit és pozícióit a klíringtag ügyfeleinek eszközeitől és pozícióitól, és elegendő védelmet nyújt minden egyes klíringtag és ügyfél eszközeinek és pozícióinak, továbbá minden egyes ügyfél számára választási lehetőséget biztosít a pozíciók és eszközök elkülönítésére – ideértve az egyéni ügyfél-elkülönítést is – és választási lehetőségeket a hordozhatóságra.

3. fejezet: Prudenciális követelmények

Kitettségkezelés

A 648/2012/EU rendelet 40. cikke

A harmadik országbeli központi szerződő fél megfelelő politikákat és mechanizmusokat alkalmaz annak érdekében, hogy közel valós időben kezelhesse a piaci feltételekben és a pozíciókban bekövetkezett hirtelen változásokat.

Biztosítéki követelmények

A 648/2012/EU rendelet 41. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél a hitelkockázati kitettség korlátozására biztosítékot ír elő, hív le és gyűjt be a klíringtagoktól és adott esetben azoktól a központi szerződő felektől, amelyekkel interoperabilitási megállapodást kötött, és rendszeresen nyomon követi és szükség esetén felülvizsgálja biztosítékszintjét annak érdekében, hogy az tükrözze az aktuális piaci feltételeket, figyelembe véve az ilyen felülvizsgálatok lehetséges prociklikus hatásait. E biztosítékoknak elegendőnek kell lenniük:

| a) | azon potenciális kockázatok fedezésére, amelyek az érintett pozíciók lezárásáig felmerülhetnek; |
| --- | --- |

a)

azon potenciális kockázatok fedezésére, amelyek az érintett pozíciók lezárásáig felmerülhetnek;

| b) | a kitettség megfelelő időszak alatti változásainak legalább 99 %-ából eredő veszteségek fedezésére. |
| --- | --- |

b)

a kitettség megfelelő időszak alatti változásainak legalább 99 %-ából eredő veszteségek fedezésére.

E biztosítékok biztosítják, hogy a központi szerződő fél legalább napi szinten teljes egészében biztosítékeszközzel fedezze kitettségét valamennyi klíringtagjával, és adott esetben azon központi szerződő felekkel szemben, amelyekkel interoperabilitási megállapodást kötött.

A 648/2012/EU rendelet 41. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél biztosítéki követelményeinek kidolgozása során olyan modelleket és paramétereket alkalmaz, amelyek megfelelnek az elszámolt termékek kockázati jellemzőinek, és figyelembe veszik a biztosítékok beszedése között eltelt időszakokat, a piac likviditását, és a változások lehetőségét a tranzakciók időtartama során.

A 648/2012/EU rendelet 41. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél napközbeni alapon hívja le és szedi be a biztosítékokat, legalább az előre meghatározott értékhatárok átlépésekor.

A 648/2012/EU rendelet 41. cikkének (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél kiszámítja, lehívja és beszedi azokat a biztosítékokat, amelyek a meghatározott pénzügyi eszközök vagy pénzügyi eszközök egy portfóliója tekintetében megfelelnek az egyes számlákon nyilvántartásba vett pozíciókból eredő kockázatok fedezésére, ha az erre használt módszer prudens és megalapozott.

Garanciaalap és egyéb pénzügyi források

A 648/2012/EU rendelet 42. cikkének (1) és (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | egy vagy több előfinanszírozott garanciaalapot tart fenn az egy vagy több klíringtag nemteljesítéséből – ideértve a fizetésképtelenségi eljárás megindítását is – eredő azon veszteségek fedezésére, amelyek meghaladják a biztosítékok által fedezett veszteségeket; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több előfinanszírozott garanciaalapot tart fenn az egy vagy több klíringtag nemteljesítéséből – ideértve a fizetésképtelenségi eljárás megindítását is – eredő azon veszteségek fedezésére, amelyek meghaladják a biztosítékok által fedezett veszteségeket;

| b) | meghatározza azt a minimális összeget, amely alá a garanciaalap mértéke nem csökkenhet. |
| --- | --- |

b)

meghatározza azt a minimális összeget, amely alá a garanciaalap mértéke nem csökkenhet.

A 648/2012/EU rendelet 42. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél meghatározza a garanciaalapba fizetendő hozzájárulás minimális összegét és az egyes klíringtagok hozzájárulásának kiszámításához alkalmazandó kritériumokat. A hozzájárulások arányosak az egyes klíringtagok kitettségével.

A 648/2012/EU rendelet 42. cikkének (3) bekezdése és 43. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél rendkívüli, de valószerű piaci körülményeket feltételező forgatókönyveket dolgoz ki, melyek között szerepelniük kell egyfelől azoknak az időszakoknak, amikor azokon a piacokon, amelyek számára az említett központi szerződő fél szolgáltatásokat nyújt, a legnagyobb volatilitás volt tapasztalható, másfelől különböző lehetséges jövőbeli forgatókönyveknek; a forgatókönyvek kidolgozásakor figyelembe kell venni a pénzügyi erőforrások hirtelen értékesítésének és a piaci likviditás gyors csökkenéseinek lehetőségét, továbbá a központi szerződő fél garancialapjának minden időpontban elegendőnek kell lennie arra, hogy a központi szerződő fél rendkívüli, de valószerű piaci körülmények között el tudja viselni legalább azon két klíringtag nemteljesítését, amelyekkel szemben a legnagyobb a kitettsége.

A 648/2012/EU rendelet 43. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél garanciaalapja elegendő előfinanszírozott pénzügyi forrással rendelkezik azon potenciális veszteségek fedezésére, amelyekre a biztosítékok már nem nyújtanak fedezetet. Az említett rendelkezésre álló, előfinanszírozott pénzügyi források magukban foglalják a központi szerződő fél elkülönített forrásait, a központi szerződő fél szabad rendelkezésére állnak, és nem használhatók tőkekövetelmények teljesítésére.

A 648/2012/EU rendelet 43. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél biztosítja, hogy a klíringtagok vele szembeni kitettsége korlátozott legyen.

Eszközök a likviditási kockázat kezelésére

A 648/2012/EU rendelet 44. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | mindenkor hozzájut a napi szinten mért likviditási szükségletei fedezéséhez szükséges megfelelő likviditáshoz, figyelembe véve legalább az azon két klíringtag nemteljesítése által jelentett likviditási kockázatot, amelyekkel szemben kitettsége a legnagyobb; |
| --- | --- |

a)

mindenkor hozzájut a napi szinten mért likviditási szükségletei fedezéséhez szükséges megfelelő likviditáshoz, figyelembe véve legalább az azon két klíringtag nemteljesítése által jelentett likviditási kockázatot, amelyekkel szemben kitettsége a legnagyobb;

| b) | a likviditási szükségleteinek fedezéséhez szükséges mértékű hitelkeretet tart fent vagy más hasonló konstrukciót alakít ki arra az esetre, ha a rendelkezésére álló pénzügyi források nem lennének azonnal felhasználhatók; |
| --- | --- |

b)

a likviditási szükségleteinek fedezéséhez szükséges mértékű hitelkeretet tart fent vagy más hasonló konstrukciót alakít ki arra az esetre, ha a rendelkezésére álló pénzügyi források nem lennének azonnal felhasználhatók;

| c) | biztosítja, hogy egy klíringtag és annak anya- vagy leányvállalatai együttesen legfeljebb 25 %-át nyújthatják a központi szerződő fél számára szükséges hitelkeretnek. |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy egy klíringtag és annak anya- vagy leányvállalatai együttesen legfeljebb 25 %-át nyújthatják a központi szerződő fél számára szükséges hitelkeretnek.

Többlépcsős veszteségfedezés

A 648/2012/EU rendelet 45. cikkének (1) és (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél a veszteségek fedezésére más pénzügyi források előtt a nemteljesítő klíringtag által befizetett biztosítékot használja fel, majd, amennyiben a nemteljesítő klíringtag által befizetett biztosíték nem elegendő a központi szerződő félnél felmerült veszteségek fedezésére, a nemteljesítő tag garanciaalaphoz való hozzájárulását használja fel a veszteségek fedezésére.

A 648/2012/EU rendelet 45. cikkének (3) és (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | csak azt követően használhatja a teljesítő klíringtagok garanciaalaphoz való hozzájárulásait és a többlépcsős veszteségfedezésének részét képező egyéb pénzügyi forrásokat, miután kimerítette a nemteljesítő tag hozzájárulásait és az elkülönített saját forrásait; |
| --- | --- |

a)

csak azt követően használhatja a teljesítő klíringtagok garanciaalaphoz való hozzájárulásait és a többlépcsős veszteségfedezésének részét képező egyéb pénzügyi forrásokat, miután kimerítette a nemteljesítő tag hozzájárulásait és az elkülönített saját forrásait;

| b) | nem használhatja a teljesítő klíringtagok által befizetett biztosítékokat a más klíringtag nemteljesítéséből származó veszteségek fedezésére. |
| --- | --- |

b)

nem használhatja a teljesítő klíringtagok által befizetett biztosítékokat a más klíringtag nemteljesítéséből származó veszteségek fedezésére.

A biztosítékeszközökre vonatkozó követelmények

A 648/2012/EU rendelet 46. cikke

A harmadik országbeli központi szerződő fél csak nagymértékben likvid, minimális piaci és hitelkockázatú biztosítékeszközöket fogadhat el a klíringtagokkal szembeni kezdeti vagy folyamatos kitettségének fedezésére, és megfelelő levonásokat (haircut) alkalmaz az eszközök értékére, mely levonásoknak tükrözniük kell azt, hogy az eszközértékek mennyivel csökkenhetnek utolsó újraértékelésük és azon időpont között, amikorra értékesítésük észszerűen feltételezhető, továbbá figyelembe veszi a valamely piaci résztvevő nemteljesítését követően jelentkező likviditási kockázatot, valamint a bizonyos eszközökhöz kapcsolódó koncentrációs kockázatot, ami az elfogadható biztosítékeszközök és a vonatkozó levonások megállapításához vezethet.

Befektetési politika

A 648/2012/EU rendelet 47. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél csak pénzeszközbe vagy magas likviditású és minimális piaci és hitelkockázatú pénzügyi eszközökbe fektetheti pénzügyi erőforrásait, és a befektetéseinek gyorsan, minimális negatív árhatással értékesíthetőnek kell lenniük.

A 648/2012/EU rendelet 47. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél a biztosítékként, illetve a garanciaalaphoz való hozzájárulásként befizetett pénzügyi eszközöket lehetőség szerint olyan értékpapírkiegyenlítésirendszer-üzemeltetőknél helyezi el biztosítékként, amelyek biztosítják ezen pénzügyi eszközök teljes körű védelmét, illetve lehetősége van engedélyezett pénzügyi intézményekkel kialakított más, nagyfokú biztonságot nyújtó megállapodások alkalmazására is.

A 648/2012/EU rendelet 47. cikkének (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél számlapénz-biztosítékait engedélyezett pénzügyi intézményekkel kialakított, nagyfokú biztonságot nyújtó megállapodások alkalmazásával vagy a központi bankok által biztosított letéti rendelkezésre állás, illetve a központi bankok által kínált más hasonló eszközök igénybevételével kell elhelyezni.

A 648/2012/EU rendelet 47. cikkének (5) bekezdése

Eszközök harmadik félnél történő biztosítékba helyezésekor a harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | biztosítja, hogy a klíringtagok által biztosítékba helyezett eszközök megkülönböztethetők legyenek a központi szerződő fél eszközeitől és az említett harmadik fél eszközeitől, mégpedig úgy, hogy a harmadik fél könyveiben eltérő névvel ellátott számlán vezeti azokat, vagy más egyenértékű, azonos szintű védelmet biztosító intézkedéseket alkalmaz; |
| --- | --- |

a)

biztosítja, hogy a klíringtagok által biztosítékba helyezett eszközök megkülönböztethetők legyenek a központi szerződő fél eszközeitől és az említett harmadik fél eszközeitől, mégpedig úgy, hogy a harmadik fél könyveiben eltérő névvel ellátott számlán vezeti azokat, vagy más egyenértékű, azonos szintű védelmet biztosító intézkedéseket alkalmaz;

| b) | szükség esetén azonnal hozzájut a pénzügyi eszközökhöz. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén azonnal hozzájut a pénzügyi eszközökhöz.

A 648/2012/EU rendelet 47. cikkének (6) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél nem fektetheti be tőkéjét, valamint a biztosítékokból, a garanciaalaphoz való hozzájárulásokból, a likviditásból vagy egyéb pénzügyi forrásokból származó összegeket saját értékpapírjaiba, illetve anya- vagy leányvállalatának értékpapírjaiba.

A 648/2012/EU rendelet 47. cikkének (7) bekezdése

Befektetési döntései során a harmadik országbeli központi szerződő fél figyelembe veszi az egyes adósokkal szembeni teljes hitelkockázati kitettségét, és biztosítja, hogy bármely adóssal szembeni teljes hitelkockázati kitettsége az elfogadható koncentrációs korlátok között maradjon.

Nemteljesítési eljárások

A 648/2012/EU rendelet 48. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél részletes eljárásokat vezet be arra az esetre, ha valamely klíringtag nem teljesíti a központi szerződő félben való részvételre vonatkozó követelményeket, vagy ha a központi szerződő fél vagy egy harmadik fél megállapítja a klíringtag nemteljesítését.

A 648/2012/EU rendelet 48. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél haladéktalanul intézkedéseket hoz a nemteljesítésből származó veszteségek és likviditási nyomás korlátozására, és biztosítja, hogy bármely klíringtag pozícióinak zárása ne okozzon zavart a működésben, és ne tegye ki a teljesítő tagokat olyan veszteségeknek, amelyeket azok nem tudnak előrejelezni vagy kezelni.

A 648/2012/EU rendelet 48. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli keret biztosítja, hogy a harmadik országbeli központi szerződő fél haladéktalanul értesíti az illetékes hatóságát, még azelőtt, hogy bejelentik, illetve elindítják a nemteljesítési eljárást.

A 648/2012/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél biztosítja nemteljesítési eljárásainak végrehajthatóságát.

A 648/2012/EU rendelet 48. cikkének (5), (6) és (7) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | a harmadik ország biztosítékok és ügyfélszámla-pozícióik védelmére alkalmazandó szabályaival összhangban jár el; |
| --- | --- |

a)

a harmadik ország biztosítékok és ügyfélszámla-pozícióik védelmére alkalmazandó szabályaival összhangban jár el;

| b) | az ügyfélpozíciók és a biztosíték áthelyezését megkönnyítő eljárásokat hajt végre a harmadik országban alkalmazandó szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

b)

az ügyfélpozíciók és a biztosíték áthelyezését megkönnyítő eljárásokat hajt végre a harmadik országban alkalmazandó szabályokkal összhangban.

A modellek felülvizsgálata, stresszteszt és visszamérés

A 648/2012/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél:

| a) | rendszeresen felülvizsgálja a biztosítéki követelmények, a garanciaalaphoz való hozzájárulások, valamint a biztosítékeszközökre vonatkozó követelmények kiszámításához alkalmazott modelleket és paramétereket, továbbá a többi kockázatikontroll-mechanizmust; |
| --- | --- |

a)

rendszeresen felülvizsgálja a biztosítéki követelmények, a garanciaalaphoz való hozzájárulások, valamint a biztosítékeszközökre vonatkozó követelmények kiszámításához alkalmazott modelleket és paramétereket, továbbá a többi kockázatikontroll-mechanizmust;

| b) | a modelleket szigorú és gyakori stressztesztnek veti alá, hogy értékelni tudja a rendkívüli, de valószerű piaci körülményekkel szembeni rezilienciájukat; |
| --- | --- |

b)

a modelleket szigorú és gyakori stressztesztnek veti alá, hogy értékelni tudja a rendkívüli, de valószerű piaci körülményekkel szembeni rezilienciájukat;

| c) | utóteszteket hajt végre az elfogadott módszer megbízhatóságának értékelésére; |
| --- | --- |

c)

utóteszteket hajt végre az elfogadott módszer megbízhatóságának értékelésére;

| d) | az említett modellekre vagy azok bármely jelentős módosításaira független jóváhagyást vagy az illetékes hatósága általi jóváhagyást szerez. |
| --- | --- |

d)

az említett modellekre vagy azok bármely jelentős módosításaira független jóváhagyást vagy az illetékes hatósága általi jóváhagyást szerez.

A 648/2012/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél rendszeresen teszteli nemteljesítési eljárásainak alapvető aspektusait, és megtesz minden észszerű lépést annak biztosítására, hogy valamennyi klíringtag tisztában legyen azokkal, és rendelkezzen a megfelelő eljárásokkal a nemteljesítés esetére való reagáláshoz.

A 648/2012/EU rendelet 49. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél nyilvánosságra hozza a kockázatkezelési modelljével kapcsolatos kulcsfontosságú információkat, továbbá a biztosítéki követelmények, a garanciaalaphoz való hozzájárulások, valamint a biztosítékeszközökre vonatkozó követelmények kiszámításához alkalmazott modellekre vonatkozó stresszteszt elvégzésénél alkalmazott feltevéseket és paramétereket és a többi kockázatikontroll-mechanizmust.

Kiegyenlítés

A 648/2012/EU rendelet 50. cikkének (1) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél lehetőség szerint, központi banki pénzt használ a tranzakciók kiegyenlítéséhez, illetve, amennyiben nem használ központi banki pénzt, megteszi a készpénz-kiegyenlítési kockázatok szigorú korlátozásához szükséges lépéseket.

A 648/2012/EU rendelet 50. cikkének (2) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél világosan bemutatja a pénzügyi eszközök átadására vonatkozó kötelezettségeit, ideértve azt is, hogy kötelezettsége a pénzügyi eszköz átadásának megtételére vagy fogadására vonatkozik-e, illetve, hogy kártalanítja-e a résztvevőket az átadási folyamat során keletkezett veszteségekért.

A 648/2012/EU rendelet 50. cikkének (3) bekezdése

Amennyiben a harmadik országbeli központi szerződő félnek pénzügyi eszközök átadásának megtételére vagy fogadására vonatkozó kötelezettsége van, úgy az elsődleges kockázatot a „fizetés ellenében történő átadás” mechanizmusa révén a lehető legnagyobb mértékben kiküszöböli.

4. fejezet: Számítások és adatszolgáltatás az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (1)
  alkalmazásában

Számítások és adatszolgáltatás

A 648/2012/EU rendelet 50a–50d. cikke

A harmadik országbeli központi szerződő fél a tőkekövetelményekre vonatkozó számítások tekintetében adatszolgáltatási követelményeket alkalmaz, összhangban a számviteli és tőkekövetelmény-szabályokra alkalmazandó, harmadik országbeli kerettel.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

A 4. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ELEMEK

| Uniós jogi rendelkezések | A 4. cikk (1) bekezdésében említett elemek |
| --- | --- |
| Interoperabilitási megállapodások

  A 648/2012/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdése | Egy adott kereskedési helyszínnek történő szolgáltatásnyújtás céljából kötött interoperabilitási megállapodás esetében a harmadik országbeli központi szerződő félnek megkülönböztetésmentes hozzáféréssel kell rendelkeznie az adott kereskedési helyszíntől származó, feladatainak ellátásához szükséges adatokhoz és az érintett kiegyenlítési rendszerhez. |
| A 648/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdése | A harmadik országbeli központi szerződő fél interoperabilitási megállapodás megkötését és az adatállományokhoz vagy kiegyenlítési rendszerhez való hozzáférést közvetlenül és közvetetten is csak a megállapodásból vagy hozzáférésből származó kockázatok kezelése érdekében tagadhatja meg vagy korlátozhatja. |
| Kockázatkezelés

  A 648/2012/EU rendelet 52. cikkének (1) és (2) bekezdése | Az interoperabilitási megállapodást kötött központi szerződő felek:






  a) | az említett interoperabilitási megállapodásból származó kockázatok hatékony azonosítására, felügyeletére és kezelésére szolgáló megfelelő politikákat, eljárásokat és rendszerekkel rendelkeznek, hogy kellő időben tudják teljesíteni kötelezettségeiket; |

Uniós jogi rendelkezések

A 4. cikk (1) bekezdésében említett elemek

Interoperabilitási megállapodások

A 648/2012/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdése

Egy adott kereskedési helyszínnek történő szolgáltatásnyújtás céljából kötött interoperabilitási megállapodás esetében a harmadik országbeli központi szerződő félnek megkülönböztetésmentes hozzáféréssel kell rendelkeznie az adott kereskedési helyszíntől származó, feladatainak ellátásához szükséges adatokhoz és az érintett kiegyenlítési rendszerhez.

A 648/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdése

A harmadik országbeli központi szerződő fél interoperabilitási megállapodás megkötését és az adatállományokhoz vagy kiegyenlítési rendszerhez való hozzáférést közvetlenül és közvetetten is csak a megállapodásból vagy hozzáférésből származó kockázatok kezelése érdekében tagadhatja meg vagy korlátozhatja.

Kockázatkezelés

A 648/2012/EU rendelet 52. cikkének (1) és (2) bekezdése

Az interoperabilitási megállapodást kötött központi szerződő felek:

a)

az említett interoperabilitási megállapodásból származó kockázatok hatékony azonosítására, felügyeletére és kezelésére szolgáló megfelelő politikákat, eljárásokat és rendszerekkel rendelkeznek, hogy kellő időben tudják teljesíteni kötelezettségeiket;

| b) | megállapodnak jogaikról és kötelezettségeikről, beleértve a kapcsolatukra irányadó jog meghatározását is; |
| --- | --- |

b)

megállapodnak jogaikról és kötelezettségeikről, beleértve a kapcsolatukra irányadó jog meghatározását is;

| c) | azonosítják, felügyelik és hatékonyan kezelik a hitel- és a likviditási kockázatot, annak érdekében, hogy az egyik központi szerződő fél klíringtagjának nemteljesítése ne legyen hatással az interoperábilis központi szerződő félre; |
| --- | --- |

c)

azonosítják, felügyelik és hatékonyan kezelik a hitel- és a likviditási kockázatot, annak érdekében, hogy az egyik központi szerződő fél klíringtagjának nemteljesítése ne legyen hatással az interoperábilis központi szerződő félre;

| d) | azonosítják, felügyelik és kezelik az interoperabilitási megállapodásból származó potenciális kölcsönös függéseket és korrelációkat, amelyek hatással lehetnek a klíringtagok koncentrációjához és a pénzügyi források összevonásához kapcsolódó hitel- és likviditási kockázatokra; |
| --- | --- |

d)

azonosítják, felügyelik és kezelik az interoperabilitási megállapodásból származó potenciális kölcsönös függéseket és korrelációkat, amelyek hatással lehetnek a klíringtagok koncentrációjához és a pénzügyi források összevonásához kapcsolódó hitel- és likviditási kockázatokra;

| e) | amennyiben az interoperábilis központi szerződő felek klíringtagokkal, illetve egymással szembeni kitettségének fedezésére szolgáló kockázatkezelési modelljei különbözőek, a központi szerződő felek azonosítják e különbségeket, értékelik az azokból esetlegesen származó kockázatokat és (többek között pótlólagos pénzügyi forrásokat biztosító) intézkedéseket hoznak, amelyek korlátozzák a kockázatok interoperabilitási megállapodásra gyakorolt hatását, valamint a továbbterjedési kockázatot tekintve a potenciális következményeket, és biztosítják, hogy e különbségek a központi szerződő felek egyike esetében se befolyásolják a klíringtagok nemteljesítése következményeinek kezelésére irányuló képességet. |
| --- | --- |

e)

amennyiben az interoperábilis központi szerződő felek klíringtagokkal, illetve egymással szembeni kitettségének fedezésére szolgáló kockázatkezelési modelljei különbözőek, a központi szerződő felek azonosítják e különbségeket, értékelik az azokból esetlegesen származó kockázatokat és (többek között pótlólagos pénzügyi forrásokat biztosító) intézkedéseket hoznak, amelyek korlátozzák a kockázatok interoperabilitási megállapodásra gyakorolt hatását, valamint a továbbterjedési kockázatot tekintve a potenciális következményeket, és biztosítják, hogy e különbségek a központi szerződő felek egyike esetében se befolyásolják a klíringtagok nemteljesítése következményeinek kezelésére irányuló képességet.

Központi szerződő felek közötti biztosíték nyújtásának szabályai

A 648/2012/EU rendelet 53. cikke

A harmadik országbeli központi szerződő fél a számlákon megkülönbözteti az azon központi szerződő felek javára tartott eszközöket és pozíciókat, amelyekkel interoperabilitási megállapodást kötött.

A harmadik országbeli központi szerződő fél az említett központi szerződő félnek csak kezdeti biztosítékot nyújt értékpapírokból álló pénzügyi biztosítékról szóló megállapodás keretében, melynek értelmében az átvevő központi szerződő fél nem jogosult a másik központi szerződő fél által nyújtott biztosíték használatára.

A pénzügyi eszköz formájában kapott biztosítékeszköz védelme a következő módok egyike szerint történik:

| i. | a biztosítékeszközt értékpapírkiegyenlítésirendszer-üzemeltetőknél vezetett számlán helyezik el, melyek biztosítják az említett pénzügyi eszközök teljes körű védelmét; |
| --- | --- |

i.

a biztosítékeszközt értékpapírkiegyenlítésirendszer-üzemeltetőknél vezetett számlán helyezik el, melyek biztosítják az említett pénzügyi eszközök teljes körű védelmét;

| ii. | engedélyezett pénzügyi intézményekkel kialakított más, nagyfokú biztonságot nyújtó megállapodások alkalmazása révén. |
| --- | --- |

ii.

engedélyezett pénzügyi intézményekkel kialakított más, nagyfokú biztonságot nyújtó megállapodások alkalmazása révén.

Az eszközök csak akkor állhatnak az azt átvevő központi szerződő fél rendelkezésére, ha az interoperabilitási megállapodás keretében biztosítékeszközt nyújtó központi szerződő fél nem teljesít.

Az interoperabilitási megállapodás keretében biztosítékeszközt átvevő központi szerződő fél nemteljesítése esetén a nyújtott biztosítékeszközt haladéktalanul vissza kell juttatni az azt nyújtó központi szerződő félnek.

---

HATÁROZATOK

| 2020.9.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.9.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/27

---

A TANÁCS (EU) 2020/1305 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. szeptember 18.)

az Unió közös halászati politikája terén az átmeneti időszakban alkalmazandó egyes nemzetközi megállapodásoknak az Egyesült Királyságra nézve kötelező jellege tekintetében az Egyesült Királyság által a saját nevében adott egyetértés engedélyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2020. január 30-i (EU) 2020/135 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) 129. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságot kötik az Unió által, az Unió nevében eljáró tagállamok által, illetve az Unió és tagállamai által együttesen kötött nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek. |
| --- | --- |

(1)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) 129. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságot kötik az Unió által, az Unió nevében eljáró tagállamok által, illetve az Unió és tagállamai által együttesen kötött nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek.

| (2) | A kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy – a lojális együttműködés elvével összhangban – az Egyesült Királyság az átmeneti időszak alatt tartózkodik minden olyan cselekedettől vagy kezdeményezéstől, amely valószínűleg sérti az Unió érdekeit, különösen bármely olyan nemzetközi szervezet, ügynökség, konferencia vagy fórum keretében, amelynek az Egyesült Királyság saját jogán részes fele. |
| --- | --- |

(2)

A kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy – a lojális együttműködés elvével összhangban – az Egyesült Királyság az átmeneti időszak alatt tartózkodik minden olyan cselekedettől vagy kezdeményezéstől, amely valószínűleg sérti az Unió érdekeit, különösen bármely olyan nemzetközi szervezet, ügynökség, konferencia vagy fórum keretében, amelynek az Egyesült Királyság saját jogán részes fele.

| (3) | A kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (4) bekezdése alapján az Egyesült Királyság az átmeneti időszak alatt a saját nevében nemzetközi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat folytathat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken, illetve aláírhat vagy megerősíthet ilyen nemzetközi megállapodásokat, feltéve, hogy ezek a megállapodások nem lépnek hatályba vagy alkalmazandók az átmeneti időszak alatt, kivéve, ha az Unió ezt engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (4) bekezdése alapján az Egyesült Királyság az átmeneti időszak alatt a saját nevében nemzetközi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat folytathat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken, illetve aláírhat vagy megerősíthet ilyen nemzetközi megállapodásokat, feltéve, hogy ezek a megállapodások nem lépnek hatályba vagy alkalmazandók az átmeneti időszak alatt, kivéve, ha az Unió ezt engedélyezi.

| (4) | Az (EU) 2020/135 határozat meghatározza az ilyen engedélyek megadásának feltételeit és eljárását. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/135 határozat meghatározza az ilyen engedélyek megadásának feltételeit és eljárását.

| (5) | Az (EU) 2020/135 határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács engedélyezheti az Egyesült Királyság számára, hogy a saját nevében egyetértését adja ahhoz, hogy valamely, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területen a tervek szerint az átmeneti időszakban hatályba lépő vagy alkalmazandó nemzetközi megállapodás rá nézve kötelező legyen. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2020/135 határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács engedélyezheti az Egyesült Királyság számára, hogy a saját nevében egyetértését adja ahhoz, hogy valamely, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területen a tervek szerint az átmeneti időszakban hatályba lépő vagy alkalmazandó nemzetközi megállapodás rá nézve kötelező legyen.

| (6) | 2020. április 3-án az Egyesült Királyság értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy a saját nevében egyetértését adja ahhoz, hogy az Unió halászattal kapcsolatos kizárólagos külső hatáskörébe tartozó területen a tervek szerint az átmeneti időszakban alkalmazandó öt – öt regionális halászati gazdálkodási szervezetet létrehozó – nemzetközi megállapodás rá nézve kötelező legyen. Ezek a megállapodások a következők: az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény (3), amely létrehozta az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (NEAFC); az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény (4), amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet (NAFO); az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (5), amely létrehozta az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT); az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) létrehozásáról szóló megállapodás (6); és az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezmény (7), amely létrehozta az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetet (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

2020. április 3-án az Egyesült Királyság értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy a saját nevében egyetértését adja ahhoz, hogy az Unió halászattal kapcsolatos kizárólagos külső hatáskörébe tartozó területen a tervek szerint az átmeneti időszakban alkalmazandó öt – öt regionális halászati gazdálkodási szervezetet létrehozó – nemzetközi megállapodás rá nézve kötelező legyen. Ezek a megállapodások a következők: az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény (3), amely létrehozta az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (NEAFC); az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény (4), amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet (NAFO); az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (5), amely létrehozta az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT); az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) létrehozásáról szóló megállapodás (6); és az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezmény (7), amely létrehozta az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetet (NASCO).

| (7) | Az Egyesült Királyság az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének (8) (a továbbiakban: a tengerjogi egyezmény) 63. és 64. cikke, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodás (9) (a továbbiakban: a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás) 7. és 8. cikke alapján indokolja az átmeneti időszakban az említett megállapodásokhoz való csatlakozási szándékát, különös tekintettel azokra a kötelezettségekre, amelyek értelmében az Uniónak és az Egyesült Királyságnak együtt kell működnie a megfelelő regionális szervezetekben a közös állományok védelme és a közös állományokkal való gazdálkodás terén. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy az Egyesült Királyság és az Unió is csak akkor tud maradéktalanul eleget tenni ezeknek a kötelezettségeknek, ha az Egyesült Királyság az átmeneti időszak alatt függetlenül együttműködhet az Unióval és más releváns államokkal olyan ügyekben, amelyek az Egyesült Királyságot mint független part menti államot és halászattal foglalkozó államot az átmeneti időszak végét követően érintik. Az Egyesült Királyság ezért az átmeneti időszakban részt kíván venni az olyan halászati gazdálkodási döntésekről szóló megbeszéléseken, amelyek az átmeneti időszak végét követően lépnének hatályba. |
| --- | --- |

(7)

Az Egyesült Királyság az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének (8) (a továbbiakban: a tengerjogi egyezmény) 63. és 64. cikke, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodás (9) (a továbbiakban: a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás) 7. és 8. cikke alapján indokolja az átmeneti időszakban az említett megállapodásokhoz való csatlakozási szándékát, különös tekintettel azokra a kötelezettségekre, amelyek értelmében az Uniónak és az Egyesült Királyságnak együtt kell működnie a megfelelő regionális szervezetekben a közös állományok védelme és a közös állományokkal való gazdálkodás terén. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy az Egyesült Királyság és az Unió is csak akkor tud maradéktalanul eleget tenni ezeknek a kötelezettségeknek, ha az Egyesült Királyság az átmeneti időszak alatt függetlenül együttműködhet az Unióval és más releváns államokkal olyan ügyekben, amelyek az Egyesült Királyságot mint független part menti államot és halászattal foglalkozó államot az átmeneti időszak végét követően érintik. Az Egyesült Királyság ezért az átmeneti időszakban részt kíván venni az olyan halászati gazdálkodási döntésekről szóló megbeszéléseken, amelyek az átmeneti időszak végét követően lépnének hatályba.

| (8) | 2020. április 3-i levelével az Egyesült Királyság bizonyította, hogy különleges érdeke fűződik az átmeneti időszakban már alkalmazandó szóban forgó nemzetközi megállapodásokhoz. Ezért az (EU) 2020/135 határozat 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(8)

2020. április 3-i levelével az Egyesült Királyság bizonyította, hogy különleges érdeke fűződik az átmeneti időszakban már alkalmazandó szóban forgó nemzetközi megállapodásokhoz. Ezért az (EU) 2020/135 határozat 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel teljesül.

| (9) | Az öt szóban forgó nemzetközi megállapodás összeegyeztethető az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkének (1) bekezdésével összhangban alkalmazandó uniós joggal és a kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (1) bekezdésében említett kötelezettségekkel. Ezért az (EU) 2020/135 határozat 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(9)

Az öt szóban forgó nemzetközi megállapodás összeegyeztethető az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkének (1) bekezdésével összhangban alkalmazandó uniós joggal és a kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (1) bekezdésében említett kötelezettségekkel. Ezért az (EU) 2020/135 határozat 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feltétel teljesül.

| (10) | Az Egyesült Királyság azt is megerősítette, hogy az ezekhez a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket létrehozó nemzetközi megállapodásokhoz való csatlakozása nem sértené az Unió érdekeit. Az Egyesült Királyság csak az átmeneti időszak végét követően érvénybe lépő ügyekről szóló megbeszéléseken kíván részt venni. Mindenekelőtt az Egyesült Királyságnak az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben saját nevében való tagsága – az átmeneti időszak alatt – nem veszélyezteti a közös halászati politika területén folytatott uniós külső tevékenység célkitűzéseinek megvalósítását, és az egyébként sem sérti az Unió érdekeit. Ezért az (EU) 2020/135 határozat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(10)

Az Egyesült Királyság azt is megerősítette, hogy az ezekhez a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket létrehozó nemzetközi megállapodásokhoz való csatlakozása nem sértené az Unió érdekeit. Az Egyesült Királyság csak az átmeneti időszak végét követően érvénybe lépő ügyekről szóló megbeszéléseken kíván részt venni. Mindenekelőtt az Egyesült Királyságnak az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekben saját nevében való tagsága – az átmeneti időszak alatt – nem veszélyezteti a közös halászati politika területén folytatott uniós külső tevékenység célkitűzéseinek megvalósítását, és az egyébként sem sérti az Unió érdekeit. Ezért az (EU) 2020/135 határozat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel teljesül.

| (11) | Az (EU) 2020/135 határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az ilyen engedély feltételekhez köthető. Az engedélyt meg kell adni, ha az Egyesült Királyság csak az átmeneti időszak végét követően alkalmazandó vagy érvénybe lépő ügyekben vesz részt. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2020/135 határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az ilyen engedély feltételekhez köthető. Az engedélyt meg kell adni, ha az Egyesült Királyság csak az átmeneti időszak végét követően alkalmazandó vagy érvénybe lépő ügyekben vesz részt.

| (12) | Az Egyesült Királyságra nézve kötelező érvényűek a tengerjogi egyezményből és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásból eredő kötelezettségek, és ezért fenntartható módon kell kezelnie és védenie a tengerek biológiai erőforrásait. Ezek a célkitűzések összhangban vannak a fenntarthatóság biztosítására és a folyamatos felelősségteljes halászatra vonatkozó uniós célkitűzéssel, amely biztosítja a tengerek biológiai erőforrásainak hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását. |
| --- | --- |

(12)

Az Egyesült Királyságra nézve kötelező érvényűek a tengerjogi egyezményből és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásból eredő kötelezettségek, és ezért fenntartható módon kell kezelnie és védenie a tengerek biológiai erőforrásait. Ezek a célkitűzések összhangban vannak a fenntarthatóság biztosítására és a folyamatos felelősségteljes halászatra vonatkozó uniós célkitűzéssel, amely biztosítja a tengerek biológiai erőforrásainak hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását.

| (13) | Ezért – a kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikke (4) bekezdésének megfelelően – az Egyesült Királyság az átmeneti időszakban a saját nevében aláírhatja és megerősítheti az öt regionális halászati gazdálkodási szervezetet létrehozó öt nemzetközi megállapodást, amelyhez csatlakozni kíván. Ez az intézkedés elő kívánja mozdítani és lehetővé kívánja tenni, hogy az Egyesült Királyság teljes mértékben eleget tegyen a tengerjogi egyezményből, különösen annak 63. és 64. cikkéből eredő kötelezettségeknek, amint véget ér az átmeneti időszak és a továbbiakban nem vonatkozik rá az uniós jog. |
| --- | --- |

(13)

Ezért – a kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikke (4) bekezdésének megfelelően – az Egyesült Királyság az átmeneti időszakban a saját nevében aláírhatja és megerősítheti az öt regionális halászati gazdálkodási szervezetet létrehozó öt nemzetközi megállapodást, amelyhez csatlakozni kíván. Ez az intézkedés elő kívánja mozdítani és lehetővé kívánja tenni, hogy az Egyesült Királyság teljes mértékben eleget tegyen a tengerjogi egyezményből, különösen annak 63. és 64. cikkéből eredő kötelezettségeknek, amint véget ér az átmeneti időszak és a továbbiakban nem vonatkozik rá az uniós jog.

| (14) | Az Egyesült Királyság számára ezért engedélyezni kell, hogy a saját nevében egyetértését adja ahhoz, hogy a tervek szerint az átmeneti időszakban alkalmazandó nemzetközi megállapodások rá nézve kötelezőek legyenek. |
| --- | --- |

(14)

Az Egyesült Királyság számára ezért engedélyezni kell, hogy a saját nevében egyetértését adja ahhoz, hogy a tervek szerint az átmeneti időszakban alkalmazandó nemzetközi megállapodások rá nézve kötelezőek legyenek.

| (15) | Ahhoz, hogy az Unió közös halászati politikája megfelelően működjön az átmeneti időszakban, az Egyesült Királyság nem vehet részt az átmeneti időszakban alkalmazott vagy érvénybe lépő ügyekben. Továbbá, az Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli partnerségi megállapodás keretében a halászatról szóló folyamatban lévő tárgyalások sértetlenségének érdekében, különös tekintettel az olyan halászati lehetőségekre, amelyek esetében az uniós kvóta jelenleg magában foglalja az Egyesült Királyság részesedését, az Egyesült Királyságnak konzultálnia kell az Unióval, mielőtt megbeszéléseket folytatna az ilyen kvótáról, |
| --- | --- |

(15)

Ahhoz, hogy az Unió közös halászati politikája megfelelően működjön az átmeneti időszakban, az Egyesült Királyság nem vehet részt az átmeneti időszakban alkalmazott vagy érvénybe lépő ügyekben. Továbbá, az Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli partnerségi megállapodás keretében a halászatról szóló folyamatban lévő tárgyalások sértetlenségének érdekében, különös tekintettel az olyan halászati lehetőségekre, amelyek esetében az uniós kvóta jelenleg magában foglalja az Egyesült Királyság részesedését, az Egyesült Királyságnak konzultálnia kell az Unióval, mielőtt megbeszéléseket folytatna az ilyen kvótáról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Egyesült Királyság számára engedélyezett, hogy a saját nevében egyetértését adja ahhoz, hogy a tervek szerint az átmeneti időszakban alkalmazandó alábbi nemzetközi megállapodások rá nézve kötelezőek legyenek:

| a) | az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény, amely létrehozta az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (NEAFC); |
| --- | --- |

a)

az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény, amely létrehozta az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (NEAFC);

| b) | az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény, amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet (NAFO); |
| --- | --- |

b)

az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény, amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet (NAFO);

| c) | az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény, amely létrehozta az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT); |
| --- | --- |

c)

az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény, amely létrehozta az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT);

| d) | az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) létrehozásáról szóló megállapodás; |
| --- | --- |

d)

az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) létrehozásáról szóló megállapodás;

| e) | az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezmény, amely létrehozta az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetet (NASCO). |
| --- | --- |

e)

az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezmény, amely létrehozta az Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezetet (NASCO).

(2)   Az (1) bekezdésben említett engedély az átmeneti időszak végét követően alkalmazandó vagy érvénybe lépő ügyekben való részvételre korlátozódik.

(3)   Az Unióval közös halászati kvóta esetében az (1) és (2) bekezdésben említett engedély az Egyesült Királyság és a Bizottság közötti előzetes konzultáció tárgyát képezi.

2. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL L 29., 2020.1.31., 1. o.

1

(2)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

2

(3)  A Tanács 81/608/EGK határozata (1981. július 13.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 227., 1981.8.12., 21. o.).

3

(4)  A Tanács 3179/78/EGK rendelete (1978. december 28.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség általi megkötéséről (HL L 378., 1978.12.30., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 86/238/EGK határozata (1986. június 9.) a Közösségnek az 1984. július 10-én Párizsban aláírt, az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes államai meghatalmazottai konferenciájának záróokmányához csatolt jegyzőkönyvvel módosított egyezményhez történő csatlakozásáról (HL L 162., 1986.6.18., 33. o.).

5

(6)  A Tanács 95/399/EK határozata (1995. szeptember 18.) a Közösségnek az Indiai-óceáni Tonhal Bizottság létrehozásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról (HL L 236., 1995.10.5., 24. o.).

6

(7)  A Tanács 82/886/EGK határozata (1982. december 13.) az Atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 378., 1982.12.31., 24. o.).

7

(8)  
  HL L 179., 1998.6.23., 3. o.

8

(9)  
  HL L 189., 1998.7.3., 16. o.

9

---

| 2020.9.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.9.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/30

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/1306 HATÁROZATA

(2020. szeptember 16.)

a Covid19-világjárványra tekintettel a központi bankokkal szembeni egyes kitettségeknek a teljes kitettségi mértékből való átmeneti kizárásáról (EKB/2020/44)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 500b. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bázel III. keretrendszer egyszerű, átlátható, nem kockázatalapú tőkeáttételi mutatót vezetett be, a kockázatalapú tőkekövetelményeket hitelesen kiegészítő intézkedésként. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által 2017 decemberében közzétett tőkeáttételi mutató standard (a továbbiakban: a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tőkeáttételi mutató standardja) úgy rendelkezik, hogy a monetáris politikák végrehajtásának megkönnyítése érdekében az országok saját mérlegelési jogkörben rendkívüli makrogazdasági körülmények között átmenetileg kizárhatják a központi banki tartalékokat a tőkeáttételi mutató kitettségi mértékéből. |
| --- | --- |

(1)

A Bázel III. keretrendszer egyszerű, átlátható, nem kockázatalapú tőkeáttételi mutatót vezetett be, a kockázatalapú tőkekövetelményeket hitelesen kiegészítő intézkedésként. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által 2017 decemberében közzétett tőkeáttételi mutató standard (a továbbiakban: a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tőkeáttételi mutató standardja) úgy rendelkezik, hogy a monetáris politikák végrehajtásának megkönnyítése érdekében az országok saját mérlegelési jogkörben rendkívüli makrogazdasági körülmények között átmenetileg kizárhatják a központi banki tartalékokat a tőkeáttételi mutató kitettségi mértékéből.

| (2) | A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tőkeáttételi mutató standardját először az 575/2013/EU rendelet hajtotta végre az uniós jogban. Az 575/2013/EU rendelet 430. cikke előírja az intézmények számára, hogy nyújtsanak be bizonyos információkat az illetékes hatóságoknak a tőkeáttételi mutatójukról és annak alkotóelemeiről, a rendelet 451. cikke pedig azt írja elő az intézmények számára, hogy hozzanak nyilvánosságra bizonyos információkat tőkeáttételi mutatójuk, valamint a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tőkeáttételi mutató standardját először az 575/2013/EU rendelet hajtotta végre az uniós jogban. Az 575/2013/EU rendelet 430. cikke előírja az intézmények számára, hogy nyújtsanak be bizonyos információkat az illetékes hatóságoknak a tőkeáttételi mutatójukról és annak alkotóelemeiről, a rendelet 451. cikke pedig azt írja elő az intézmények számára, hogy hozzanak nyilvánosságra bizonyos információkat tőkeáttételi mutatójuk, valamint a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése vonatkozásában.

| (3) | Az 575/2013/EU rendeletet módosította az (EU) 2019/876 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), többek között azért, hogy tükrözze a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tőkeáttételi mutató standardjának felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban letelepedett, de az Unión kívül működő intézmények számára nemzetközi szinten egyenlő versenyfeltételek legyenek biztosíthatók, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a tőkeáttételi mutató továbbra is hatékony kiegészítője maradjon a kockázatalapú szavatolótőke-követelményeknek. Az (EU) 2019/876 rendelet tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelményt vezetett be a tőkeáttételi mutatóval kapcsolatos adatszolgáltatás és nyilvánosságra hozatal rendszerének kiegészítése érdekében. A rendelet bevezette továbbá azt a lehetőséget, hogy rendkívüli körülmények esetén és a monetáris politikák végrehajtásának megkönnyítése érdekében egyes, központi bankokkal szembeni kitettségeket átmenetileg kizárjanak az intézmény teljes kitettségi mértékének számításából. A tőkeáttételi mutató keretrendszerének e módosításai, ideértve az egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek teljes kitettségi mértékből való kizárására irányuló mérlegelési jogkört, 2021. június 28-án válnak alkalmazandóvá. |
| --- | --- |

(3)

Az 575/2013/EU rendeletet módosította az (EU) 2019/876 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), többek között azért, hogy tükrözze a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tőkeáttételi mutató standardjának felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban letelepedett, de az Unión kívül működő intézmények számára nemzetközi szinten egyenlő versenyfeltételek legyenek biztosíthatók, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a tőkeáttételi mutató továbbra is hatékony kiegészítője maradjon a kockázatalapú szavatolótőke-követelményeknek. Az (EU) 2019/876 rendelet tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelményt vezetett be a tőkeáttételi mutatóval kapcsolatos adatszolgáltatás és nyilvánosságra hozatal rendszerének kiegészítése érdekében. A rendelet bevezette továbbá azt a lehetőséget, hogy rendkívüli körülmények esetén és a monetáris politikák végrehajtásának megkönnyítése érdekében egyes, központi bankokkal szembeni kitettségeket átmenetileg kizárjanak az intézmény teljes kitettségi mértékének számításából. A tőkeáttételi mutató keretrendszerének e módosításai, ideértve az egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek teljes kitettségi mértékből való kizárására irányuló mérlegelési jogkört, 2021. június 28-án válnak alkalmazandóvá.

| (4) | Az 575/2013/EU rendeletet azóta tovább módosította az (EU) 2020/873 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), többek között azon lehetőség biztosítása érdekében, hogy egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek 2021. június 28-át megelőzően átmenetileg kizárhatók legyenek az intézmények teljes kitettségi mértékének számításából – vagyis már azelőtt, hogy alkalmazandóvá válnak a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény (EU) 2019/876 rendelet által bevezetett módosításai. Különösen, az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke akkor teszi lehetővé az intézmények számára, hogy kizárják a teljes kitettségi mértékből a központi bankjukkal szembeni egyes kitettségeket, ha az intézmény illetékes hatósága – az érintett központi bankkal folytatott konzultációt követően – megállapította és nyilvánosan bejelentette, hogy olyan rendkívüli körülmények állnak fenn, amelyek a kizárást a monetáris politikák végrehajtásának elősegítése érdekében indokolják. Az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke 2020. június 27-e óta alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

Az 575/2013/EU rendeletet azóta tovább módosította az (EU) 2020/873 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), többek között azon lehetőség biztosítása érdekében, hogy egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek 2021. június 28-át megelőzően átmenetileg kizárhatók legyenek az intézmények teljes kitettségi mértékének számításából – vagyis már azelőtt, hogy alkalmazandóvá válnak a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény (EU) 2019/876 rendelet által bevezetett módosításai. Különösen, az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke akkor teszi lehetővé az intézmények számára, hogy kizárják a teljes kitettségi mértékből a központi bankjukkal szembeni egyes kitettségeket, ha az intézmény illetékes hatósága – az érintett központi bankkal folytatott konzultációt követően – megállapította és nyilvánosan bejelentette, hogy olyan rendkívüli körülmények állnak fenn, amelyek a kizárást a monetáris politikák végrehajtásának elősegítése érdekében indokolják. Az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke 2020. június 27-e óta alkalmazandó.

| (5) | Miközben 2020 áprilisa óta stabilizálódtak a pénzügyi piacok, az euroövezetbeli finanszírozási feltételek korlátozottabbak az év elejéhez képest, köszönhetően a magasabb kötvényhozamoknak és az alacsonyabb részvényárfolyamoknak. A Covid19-világjárvány által okozott helyzet, valamint az abból fakadó és folyamatosan fennálló igény a monetáris politika fokozottabb lazítására, és az euroövezetbeli gazdaságok és a monetáris politika bankalapú transzmissziós csatornájának törékenysége és sérülékenysége mind igazolják az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsának azon álláspontját, hogy olyan rendkívüli körülmények állnak fenn, amelyek indokolják a monetáris politikák végrehajtásának megkönnyítése érdekében egyes, eurorendszerbeli központi bankokkal szembeni kitettségek 2021. június 27-ig tartó, átmeneti kizárását az intézmények teljes kitettségi mértékének számításából, az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke alkalmazásában. |
| --- | --- |

(5)

Miközben 2020 áprilisa óta stabilizálódtak a pénzügyi piacok, az euroövezetbeli finanszírozási feltételek korlátozottabbak az év elejéhez képest, köszönhetően a magasabb kötvényhozamoknak és az alacsonyabb részvényárfolyamoknak. A Covid19-világjárvány által okozott helyzet, valamint az abból fakadó és folyamatosan fennálló igény a monetáris politika fokozottabb lazítására, és az euroövezetbeli gazdaságok és a monetáris politika bankalapú transzmissziós csatornájának törékenysége és sérülékenysége mind igazolják az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsának azon álláspontját, hogy olyan rendkívüli körülmények állnak fenn, amelyek indokolják a monetáris politikák végrehajtásának megkönnyítése érdekében egyes, eurorendszerbeli központi bankokkal szembeni kitettségek 2021. június 27-ig tartó, átmeneti kizárását az intézmények teljes kitettségi mértékének számításából, az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke alkalmazásában.

| (6) | A kizárható kitettségek tartalmazzák az érméket és bankjegyeket a központi bank joghatóságának törvényes pénznemében és a központi bankkal szembeni követeléseket megtestesítő eszközöket, beleértve a központi banknál tartott tartalékokat is, amennyiben ezek a kitettségek jelentőséggel bírnak a monetáris politika transzmissziója, következésképpen végrehajtása szempontjából. Ezek a kitettségek magukban foglalják a betéti rendelkezésre állás keretében elhelyezett betéteket és az eurorendszernél vezetett tartalékszámlák egyenlegét, ideértve a kötelező tartalékképzési követelményeknek való megfelelés érdekében tartott pénzeszközöket. A központi bankkal szembeni olyan követeléseket megtestesítő kitettségek, amelyek nem kapcsolódnak a monetáris politika végrehajtásához, nem zárhatók ki a teljes kitettségi mértékből. |
| --- | --- |

(6)

A kizárható kitettségek tartalmazzák az érméket és bankjegyeket a központi bank joghatóságának törvényes pénznemében és a központi bankkal szembeni követeléseket megtestesítő eszközöket, beleértve a központi banknál tartott tartalékokat is, amennyiben ezek a kitettségek jelentőséggel bírnak a monetáris politika transzmissziója, következésképpen végrehajtása szempontjából. Ezek a kitettségek magukban foglalják a betéti rendelkezésre állás keretében elhelyezett betéteket és az eurorendszernél vezetett tartalékszámlák egyenlegét, ideértve a kötelező tartalékképzési követelményeknek való megfelelés érdekében tartott pénzeszközöket. A központi bankkal szembeni olyan követeléseket megtestesítő kitettségek, amelyek nem kapcsolódnak a monetáris politika végrehajtásához, nem zárhatók ki a teljes kitettségi mértékből.

| (7) | Várható, hogy az egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek 575/2013/EU rendelet 500b. cikke szerinti, 2021. június 27-ig tartó kizárása a teljes kitettségi mértékből támogatni fogja a hitelintézeteket abban, hogy továbbra is el tudják látni a reálgazdaság finanszírozása terén betöltött szerepüket, ugyanakkor megőrizve a prudenciális keret főbb elemeit. A kizárás csökkentheti a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, az Unióban a teljes veszteségviselő képességre vonatkozó standardnak való megfelelés érdekében az 575/2013/EU rendelet (EU) 2019/876 rendelet általi módosításaként végrehajtott, 2019. június 28-a óta alkalmazandó új követelmény bevezetéséhez kapcsolódó esetleges korlátokat. Továbbá, bár a tőkeáttételi mutató nem alkalmazandó 2021. június 28-ig, az egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek addigi kizárása a teljes kitettségi mértékből előnyös lehet a pénzügyi információ egyértelmű kommunikációja szempontjából. Különösen, az intézmények a kizárt kitettségek hatásával együtt és anélkül is nyilvánosságra hozhatják tőkeáttételi mutatójukat. Ez az információ hasznos lehet a pénzügyi piaci résztvevők számára az intézmények lehetséges jövőbeli tőkeáttételi mutatójának értékelésekor, amint a tőkeáttételi mutató alkalmazandóvá válik 2021. június 28-án. |
| --- | --- |

(7)

Várható, hogy az egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek 575/2013/EU rendelet 500b. cikke szerinti, 2021. június 27-ig tartó kizárása a teljes kitettségi mértékből támogatni fogja a hitelintézeteket abban, hogy továbbra is el tudják látni a reálgazdaság finanszírozása terén betöltött szerepüket, ugyanakkor megőrizve a prudenciális keret főbb elemeit. A kizárás csökkentheti a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, az Unióban a teljes veszteségviselő képességre vonatkozó standardnak való megfelelés érdekében az 575/2013/EU rendelet (EU) 2019/876 rendelet általi módosításaként végrehajtott, 2019. június 28-a óta alkalmazandó új követelmény bevezetéséhez kapcsolódó esetleges korlátokat. Továbbá, bár a tőkeáttételi mutató nem alkalmazandó 2021. június 28-ig, az egyes, központi bankokkal szembeni kitettségek addigi kizárása a teljes kitettségi mértékből előnyös lehet a pénzügyi információ egyértelmű kommunikációja szempontjából. Különösen, az intézmények a kizárt kitettségek hatásával együtt és anélkül is nyilvánosságra hozhatják tőkeáttételi mutatójukat. Ez az információ hasznos lehet a pénzügyi piaci résztvevők számára az intézmények lehetséges jövőbeli tőkeáttételi mutatójának értékelésekor, amint a tőkeáttételi mutató alkalmazandóvá válik 2021. június 28-án.

| (8) | Monetáris politikai funkciójának keretében az EKB-val konzultációra került sor az 575/2013/EU rendelet 500b. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a rendelet 500b. cikkének (1) bekezdése szerinti kizárást indokoló rendkívüli körülmények megállapítása tekintetében (5), |
| --- | --- |

(8)

Monetáris politikai funkciójának keretében az EKB-val konzultációra került sor az 575/2013/EU rendelet 500b. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a rendelet 500b. cikkének (1) bekezdése szerinti kizárást indokoló rendkívüli körülmények megállapítása tekintetében (5),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Az e határozatban használt fogalmak az 575/2013/EU rendeletben meghatározott fogalmakkal azonos jelentéssel bírnak, és a következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:

| 1. | „eurorendszer”: az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatásban (EKB/2014/60) (6) meghatározott eurorendszer”; |
| --- | --- |

1.

„eurorendszer”: az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatásban (EKB/2014/60) (6) meghatározott eurorendszer”;

6

| 2. | „betéti rendelkezésre állás”: az (EU) 2015/510 iránymutatásban (EKB/2014/60) meghatározott betéti rendelkezésre állás; |
| --- | --- |

2.

„betéti rendelkezésre állás”: az (EU) 2015/510 iránymutatásban (EKB/2014/60) meghatározott betéti rendelkezésre állás;

| 3. | „tartalékszámla”: az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletben (EKB/2003/9) (7) meghatározott tartalékszámla; |
| --- | --- |

3.

„tartalékszámla”: az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletben (EKB/2003/9) (7) meghatározott tartalékszámla;

7

| 4. | „kötelező tartalékképzési követelmény”: az 1745/2003/EK rendelettel (EKB/2003/9) összhangban számított kötelező tartalékképzési követelmény; |
| --- | --- |

4.

„kötelező tartalékképzési követelmény”: az 1745/2003/EK rendelettel (EKB/2003/9) összhangban számított kötelező tartalékképzési követelmény;

| 5. | „euroövezeti tagállamban levő, jelentős felügyelt szervezet”: a 468/2014/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2014/17) (8) meghatározott euroövezeti tagállamban levő, jelentős felügyelt szervezet. |
| --- | --- |

5.

„euroövezeti tagállamban levő, jelentős felügyelt szervezet”: a 468/2014/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2014/17) (8) meghatározott euroövezeti tagállamban levő, jelentős felügyelt szervezet.

8

2. cikk

A rendkívüli körülmények fennállásának meghatározása

(1)   Az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke (2) bekezdésének céljából az EKB megállapítja, hogy a (2) és (3) bekezdésre is figyelemmel olyan rendkívüli körülmények állnak fenn, amelyek indokolják a rendelet 500b. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában felsorolt, központi bankokkal szembeni kitettségek kizárását a teljes kitettségi mértékből, a monetáris politikák végrehajtásának elősegítése érdekében.

(2)   Az 575/2013/EU rendelet 500b. cikke (1) bekezdésének b) pontjában felsorolt kitettségek vonatkozásában az (1) bekezdés szerinti megállapítás azon eurorendszerbeli központi bankokkal szembeni kitettségekre alkalmazandó, amelyek a betéti rendelkezésre állás keretében elhelyezett betétekre vagy a tartalékszámlák egyenlegére vonatkoznak, ideértve a kötelező tartalékképzési követelményeknek való megfelelés érdekében tartott pénzeszközöket.

(3)   A megállapítás alkalmazandó valamennyi olyan intézményre, amely euroövezeti tagállamban levő, jelentős felügyelt szervezet.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. szeptember 16-án.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

1

(2)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/876 rendelete (2019. május 20.) az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/873 rendelete (2020. június 24.) az 575/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2019/876 rendeletnek a Covid19-világjárvánnyal összefüggő bizonyos kiigazítások tekintetében történő módosításáról (HL L 204., 2020.6.26., 4. o.).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).

6

(7)  Az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete (2003. szeptember 12.) a kötelező tartalékok alkalmazásáról (EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.).

7

(8)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

8

---

AJÁNLÁSOK

| 2020.9.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.9.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/33

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1307 AJÁNLÁSA

(2020. szeptember 18.)

az Unió Covid19-válság utáni gazdasági fellendülésének támogatása érdekében a hálózati összekapcsoltságot elősegítő, a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére, valamint az 5G rádióspektrumhoz való időben történő és beruházásbarát hozzáférés biztosítására szolgáló közös uniós eszköztárról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A Covid19-válság megmutatta, hogy a hálózati összekapcsoltság nélkülözhetetlen az emberek és a vállalkozások számára az Unióban. Az elektronikus hírközlő hálózatok, különös tekintettel a nagyon nagy kapacitású hálózatokra, kulcsfontosságú szerepet játszottak a válságra adott válaszban azáltal, hogy lehetővé tették a távmunkát és a távoktatást, az online egészségügyi ellátást, valamint a személyes kommunikációt és a szórakozást. A széles körben elterjedt gigabites hálózati összekapcsoltság szolgál alapul a nagy sávszélesség-igényű használati esetekhez az egészségügy, az oktatás, a közlekedés, a logisztika és a média területén, amelyek kulcsfontosságú szerepet játszhatnak Európa gazdasági fellendülésében. Általánosságban elmondható, hogy a vezetékes és vezeték nélküli kapcsolat jelentős mértékben hozzájárul a megfizethető és hozzáférhető szolgáltatások biztosításához és a digitális szakadék áthidalásához. Fontos eszközként szolgál a nyilvánosság tájékoztatásához, segíti az illetékes közigazgatási szerveket a vírus terjedésének visszaszorításában, és lehetővé teszi az egészségügyi szervezetek számára az adatcserét és a távszolgáltatások nyújtását. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-válság megmutatta, hogy a hálózati összekapcsoltság nélkülözhetetlen az emberek és a vállalkozások számára az Unióban. Az elektronikus hírközlő hálózatok, különös tekintettel a nagyon nagy kapacitású hálózatokra, kulcsfontosságú szerepet játszottak a válságra adott válaszban azáltal, hogy lehetővé tették a távmunkát és a távoktatást, az online egészségügyi ellátást, valamint a személyes kommunikációt és a szórakozást. A széles körben elterjedt gigabites hálózati összekapcsoltság szolgál alapul a nagy sávszélesség-igényű használati esetekhez az egészségügy, az oktatás, a közlekedés, a logisztika és a média területén, amelyek kulcsfontosságú szerepet játszhatnak Európa gazdasági fellendülésében. Általánosságban elmondható, hogy a vezetékes és vezeték nélküli kapcsolat jelentős mértékben hozzájárul a megfizethető és hozzáférhető szolgáltatások biztosításához és a digitális szakadék áthidalásához. Fontos eszközként szolgál a nyilvánosság tájékoztatásához, segíti az illetékes közigazgatási szerveket a vírus terjedésének visszaszorításában, és lehetővé teszi az egészségügyi szervezetek számára az adatcserét és a távszolgáltatások nyújtását.

| (2) | A világjárvány megváltoztatta az elkövetkező évek gazdasági kilátásait. Minden eddiginél nagyobb szükség van a beruházásokra és a reformokra a konvergencia és a kiegyensúlyozott, előretekintő és fenntartható gazdasági fellendülés biztosításához. A közös uniós prioritásokba történő beruházás – különösen a zöld és a digitális politika, valamint a szociálpolitika területén – javítja az Unió ellenálló képességét, és elősegíti a munkahelyteremtést és a fenntartható növekedést, miközben korszerűsíti a tagállamok gazdaságát. A tagállamoknak ezért teljes mértékben ki kell aknázniuk a javasolt Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő lehetőségeket, biztosítva az állami kiadások hatékonyságát és a legmegfelelőbb feltételeket megteremtve a magánberuházások számára. E célból az ajánlás iránymutatást nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyeknél jelenleg zajlik a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozása. Vázolja, hogy a tagállamok milyen egyszerű és reális intézkedéseket tehetnek ahhoz, hogy beruházásbarát feltételek mellett jelöljék ki a rádióspektrumot az ötödik generációs (5G) hálózatok számára, és hogyan tudják megkönnyíteni a nagyon nagy kapacitású vezetékes és vezeték nélküli hálózatok kiépítését például azáltal, hogy megszűntetik a felesleges adminisztratív akadályokat és egyszerűsítik az engedélyezési eljárásokat. |
| --- | --- |

(2)

A világjárvány megváltoztatta az elkövetkező évek gazdasági kilátásait. Minden eddiginél nagyobb szükség van a beruházásokra és a reformokra a konvergencia és a kiegyensúlyozott, előretekintő és fenntartható gazdasági fellendülés biztosításához. A közös uniós prioritásokba történő beruházás – különösen a zöld és a digitális politika, valamint a szociálpolitika területén – javítja az Unió ellenálló képességét, és elősegíti a munkahelyteremtést és a fenntartható növekedést, miközben korszerűsíti a tagállamok gazdaságát. A tagállamoknak ezért teljes mértékben ki kell aknázniuk a javasolt Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő lehetőségeket, biztosítva az állami kiadások hatékonyságát és a legmegfelelőbb feltételeket megteremtve a magánberuházások számára. E célból az ajánlás iránymutatást nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyeknél jelenleg zajlik a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozása. Vázolja, hogy a tagállamok milyen egyszerű és reális intézkedéseket tehetnek ahhoz, hogy beruházásbarát feltételek mellett jelöljék ki a rádióspektrumot az ötödik generációs (5G) hálózatok számára, és hogyan tudják megkönnyíteni a nagyon nagy kapacitású vezetékes és vezeték nélküli hálózatok kiépítését például azáltal, hogy megszűntetik a felesleges adminisztratív akadályokat és egyszerűsítik az engedélyezési eljárásokat.

| (3) | Ebben a társadalmi-gazdasági összefüggésben ki kell dolgozni egy közös uniós megközelítést, egy „eszköztárat”, amely a bevált gyakorlatokon alapul. A cél a nagyon nagy kapacitású hálózatok időben történő kiépítésének ösztönzése, ideértve az üvegszálas és a következő generációs vezeték nélküli hálózatokat is. Egy ilyen megközelítés támogatná a kialakulófélben lévő és a jövőbeli digitális folyamatokat és alkalmazásokat, és közvetlenül hozzájárulna a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz az Unió gazdasági fellendülésének részeként. |
| --- | --- |

(3)

Ebben a társadalmi-gazdasági összefüggésben ki kell dolgozni egy közös uniós megközelítést, egy „eszköztárat”, amely a bevált gyakorlatokon alapul. A cél a nagyon nagy kapacitású hálózatok időben történő kiépítésének ösztönzése, ideértve az üvegszálas és a következő generációs vezeték nélküli hálózatokat is. Egy ilyen megközelítés támogatná a kialakulófélben lévő és a jövőbeli digitális folyamatokat és alkalmazásokat, és közvetlenül hozzájárulna a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz az Unió gazdasági fellendülésének részeként.

| (4) | A Tanács Európa digitális jövőjének alakításáról szóló, 2020. június 9-i következtetései (1) hangsúlyozzák, hogy a Covid19-világjárvány bebizonyította a gyors és mindenütt jelenlévő hálózati összekapcsoltság szükségességét. Ez a helyzet azt kívánja meg a tagállamoktól, hogy a Bizottsággal szoros együttműködésben bevált gyakorlatokat dolgozzanak ki a hálózatkiépítés költségeinek csökkentése és a nagyon nagy kapacitású – többek között az üvegszálas és az 5G- – infrastruktúrák bevezetésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács Európa digitális jövőjének alakításáról szóló, 2020. június 9-i következtetései (1) hangsúlyozzák, hogy a Covid19-világjárvány bebizonyította a gyors és mindenütt jelenlévő hálózati összekapcsoltság szükségességét. Ez a helyzet azt kívánja meg a tagállamoktól, hogy a Bizottsággal szoros együttműködésben bevált gyakorlatokat dolgozzanak ki a hálózatkiépítés költségeinek csökkentése és a nagyon nagy kapacitású – többek között az üvegszálas és az 5G- – infrastruktúrák bevezetésének elősegítése érdekében.

| (5) | Az 5G mobilhálózatok nagyon nagy kapacitású kapcsolatot biztosítanak a mobilhasználók számára. Ezek a hálózatok kulcsfontosságú szerepet fognak játszani a digitális és a zöld átalakulás alapjainak megteremtésében olyan területeken, mint a közlekedés, az energia, a gyártás, az egészségügy, a mezőgazdaság és a média. Az 5G-hez kapcsolódó számos használati eset sikerességéhez szükséges a szolgáltatásnak a jelentősebb területeken átívelő, így többek között az országhatárokon átnyúló folytonossága. Ezért fontos, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy előmozdítsák területükön a kiépítést, többek között a vidéki és távoli területeken is, továbbá együttműködjenek az 5G határokon átnyúló területeken történő kiépítése során. |
| --- | --- |

(5)

Az 5G mobilhálózatok nagyon nagy kapacitású kapcsolatot biztosítanak a mobilhasználók számára. Ezek a hálózatok kulcsfontosságú szerepet fognak játszani a digitális és a zöld átalakulás alapjainak megteremtésében olyan területeken, mint a közlekedés, az energia, a gyártás, az egészségügy, a mezőgazdaság és a média. Az 5G-hez kapcsolódó számos használati eset sikerességéhez szükséges a szolgáltatásnak a jelentősebb területeken átívelő, így többek között az országhatárokon átnyúló folytonossága. Ezért fontos, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy előmozdítsák területükön a kiépítést, többek között a vidéki és távoli területeken is, továbbá együttműködjenek az 5G határokon átnyúló területeken történő kiépítése során.

| (6) | Az ebben az ajánlásban szereplő, a spektrummal kapcsolatos tevékenységek hozzájárulhatnak a Bizottság jövőbeni, az 5G-re és a 6G-re vonatkozó, aktualizált európai cselekvési tervének elkészítéséhez, amelyet az „Európa digitális jövőjének alakítása” (2) című bizottsági közleményben jelentett be. Ez a korszerűsített terv át fogja tekinteni az elért eredményeket, orvosolni fogja a hálózatkiépítés jelenlegi hiányosságait, és magasabb szintre fogja emelni az 5G uniós szinten történő kiépítésével kapcsolatos jövőbeni célkitűzéseket annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben kiaknázzák az 5G kapcsolatban rejlő lehetőségeket a gazdaság digitális átalakulására vonatkozó, hosszú távú uniós célok elérése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az ebben az ajánlásban szereplő, a spektrummal kapcsolatos tevékenységek hozzájárulhatnak a Bizottság jövőbeni, az 5G-re és a 6G-re vonatkozó, aktualizált európai cselekvési tervének elkészítéséhez, amelyet az „Európa digitális jövőjének alakítása” (2) című bizottsági közleményben jelentett be. Ez a korszerűsített terv át fogja tekinteni az elért eredményeket, orvosolni fogja a hálózatkiépítés jelenlegi hiányosságait, és magasabb szintre fogja emelni az 5G uniós szinten történő kiépítésével kapcsolatos jövőbeni célkitűzéseket annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben kiaknázzák az 5G kapcsolatban rejlő lehetőségeket a gazdaság digitális átalakulására vonatkozó, hosszú távú uniós célok elérése érdekében.

| (7) | A 2014/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) („a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv”) célja a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítésének elősegítése és ösztönzése. A Bizottság a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv végrehajtásáról szóló jelentésében (4) számos, a végrehajtás hatékonyságával kapcsolatos problémát azonosított, ideértve azt, hogy a tagállamok nem használnak ki teljes mértékben bizonyos nem kötelező érvényű intézkedéseket. Erre válaszul az ajánlás intézkedéseket javasol a nagyon nagy kapacitású fenntartható elektronikus hírközlő hálózatok, köztük az 5G hálózatok időben történő kiépítésének ösztönzésére. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) („a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv”) célja a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítésének elősegítése és ösztönzése. A Bizottság a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv végrehajtásáról szóló jelentésében (4) számos, a végrehajtás hatékonyságával kapcsolatos problémát azonosított, ideértve azt, hogy a tagállamok nem használnak ki teljes mértékben bizonyos nem kötelező érvényű intézkedéseket. Erre válaszul az ajánlás intézkedéseket javasol a nagyon nagy kapacitású fenntartható elektronikus hírközlő hálózatok, köztük az 5G hálózatok időben történő kiépítésének ösztönzésére.

| (8) | Az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), amelyet a tagállamoknak át kell ültetniük és 2020. december 21-től alkalmazniuk kell, előmozdítja a hálózati összekapcsoltságot és az Unió valamennyi polgára és vállalkozása számára a rendkívül nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférést, valamint azok használatát. Az ajánlás célja, hogy hozzájáruljon e célkitűzés megvalósításához, és ezért a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítésére összpontosít. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), amelyet a tagállamoknak át kell ültetniük és 2020. december 21-től alkalmazniuk kell, előmozdítja a hálózati összekapcsoltságot és az Unió valamennyi polgára és vállalkozása számára a rendkívül nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférést, valamint azok használatát. Az ajánlás célja, hogy hozzájáruljon e célkitűzés megvalósításához, és ezért a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítésére összpontosít.

| (9) | A tagállamoknak együtt kell működniük egymással és a Bizottsággal egy olyan eszköztár sürgős kidolgozása érdekében, amely a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv alkalmazásának bevált gyakorlatait foglalja magában, és az irányelv minimális követelményeire építve a következő területeken eszközöl javításokat: i. az engedélyezési eljárások egyszerűsítése a közigazgatás hatékonyságának és átláthatóságának javítására, valamint az üzleti tevékenységek megkönnyítéséhez való hozzájárulásra irányuló szélesebb körű erőfeszítések összefüggésében; ii. az átláthatóság növelése és az egyablakos információs pont megerősítése; iii. a közigazgatási szervek ellenőrzése alatt álló, meglévő fizikai infrastruktúrához való hozzáférés jogának kiterjesztése, valamint iv. a vitarendezési mechanizmus javítása. Ezenkívül a tagállamoknak meg kell határozniuk azokat az intézkedéseket, amelyek elősegítik az elektronikus hírközlő hálózatok környezeti hatásainak csökkentését és fenntarthatóságuk biztosítását. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamoknak együtt kell működniük egymással és a Bizottsággal egy olyan eszköztár sürgős kidolgozása érdekében, amely a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv alkalmazásának bevált gyakorlatait foglalja magában, és az irányelv minimális követelményeire építve a következő területeken eszközöl javításokat: i. az engedélyezési eljárások egyszerűsítése a közigazgatás hatékonyságának és átláthatóságának javítására, valamint az üzleti tevékenységek megkönnyítéséhez való hozzájárulásra irányuló szélesebb körű erőfeszítések összefüggésében; ii. az átláthatóság növelése és az egyablakos információs pont megerősítése; iii. a közigazgatási szervek ellenőrzése alatt álló, meglévő fizikai infrastruktúrához való hozzáférés jogának kiterjesztése, valamint iv. a vitarendezési mechanizmus javítása. Ezenkívül a tagállamoknak meg kell határozniuk azokat az intézkedéseket, amelyek elősegítik az elektronikus hírközlő hálózatok környezeti hatásainak csökkentését és fenntarthatóságuk biztosítását.

| (10) | A széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 7. cikke értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok elemeinek kiépítéséhez szükséges építési munkákra vonatkozó valamennyi engedéllyel kapcsolatos határozatokat négy hónapon belül meghozzák; ez az időtartam kivételes, kellően indokolt esetekben vagy a nemzeti jogban az engedélyezési eljárás helyes lefolytatására vonatkozóan megállapított egyéb határidők és kötelezettségek betartása érdekében meghosszabbítható. Az Unión belüli következetlen gyakorlatok elkerülése érdekében a tagállamoknak meg kell könnyíteniük az összes szükséges engedély megadására vagy elutasítására vonatkozó négy hónapos határidő betartását, és az engedélyezési eljárásokat tovább egyszerűsítő olyan bevált gyakorlatokat kell közösen meghatározniuk, mint például a hallgatólagos jóváhagyás és az engedélyezési eljárások egyszerűsítése. |
| --- | --- |

(10)

A széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 7. cikke értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok elemeinek kiépítéséhez szükséges építési munkákra vonatkozó valamennyi engedéllyel kapcsolatos határozatokat négy hónapon belül meghozzák; ez az időtartam kivételes, kellően indokolt esetekben vagy a nemzeti jogban az engedélyezési eljárás helyes lefolytatására vonatkozóan megállapított egyéb határidők és kötelezettségek betartása érdekében meghosszabbítható. Az Unión belüli következetlen gyakorlatok elkerülése érdekében a tagállamoknak meg kell könnyíteniük az összes szükséges engedély megadására vagy elutasítására vonatkozó négy hónapos határidő betartását, és az engedélyezési eljárásokat tovább egyszerűsítő olyan bevált gyakorlatokat kell közösen meghatározniuk, mint például a hallgatólagos jóváhagyás és az engedélyezési eljárások egyszerűsítése.

| (11) | Bizonyos típusú hálózatkiépítések esetében egyes tagállamok egyszerűsített engedélyezési eljárásokat vezettek be, amelyek jelentősen csökkentik az üzemeltetők és a nemzeti közigazgatások adminisztratív terheit. A tagállamoknak fontolóra kell venniük az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 57. cikkén felüli egyéb egyszerűsített engedélyezési eljárások vagy az engedélyezési kötelezettség alóli mentességek alkalmazását, valamint olyan hálózatkiépítési forgatókönyvek meghatározását, amelyek profitálhatnak ezekből (például az elektronikus kommunikáció folyamatosságának biztosításához szükséges ideiglenes kiépítésekre, vagy a már meglévő hálózatok egyszerű korszerűsítésére vonatkozó forgatókönyveket, beleértve a meglévő mobil bázisállomások 5G-re történő átállítását). |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos típusú hálózatkiépítések esetében egyes tagállamok egyszerűsített engedélyezési eljárásokat vezettek be, amelyek jelentősen csökkentik az üzemeltetők és a nemzeti közigazgatások adminisztratív terheit. A tagállamoknak fontolóra kell venniük az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 57. cikkén felüli egyéb egyszerűsített engedélyezési eljárások vagy az engedélyezési kötelezettség alóli mentességek alkalmazását, valamint olyan hálózatkiépítési forgatókönyvek meghatározását, amelyek profitálhatnak ezekből (például az elektronikus kommunikáció folyamatosságának biztosításához szükséges ideiglenes kiépítésekre, vagy a már meglévő hálózatok egyszerű korszerűsítésére vonatkozó forgatókönyveket, beleértve a meglévő mobil bázisállomások 5G-re történő átállítását).

| (12) | Az adminisztratív terhek csökkentése és az engedélyezési eljárások egyszerűsítése érdekében meg kell könnyíteni az elektronikus eljárások használatát, és meg kell erősíteni az egyablakos információs pont szerepét. Ebből a célból a tagállamoknak át kell gondolniuk, hogy az egyablakos információs pontból hogyan válhatna hatékony egyablakos ügyintézési pont az elektronikus engedélykérelmek bármely közigazgatási szinten történő benyújtásához. |
| --- | --- |

(12)

Az adminisztratív terhek csökkentése és az engedélyezési eljárások egyszerűsítése érdekében meg kell könnyíteni az elektronikus eljárások használatát, és meg kell erősíteni az egyablakos információs pont szerepét. Ebből a célból a tagállamoknak át kell gondolniuk, hogy az egyablakos információs pontból hogyan válhatna hatékony egyablakos ügyintézési pont az elektronikus engedélykérelmek bármely közigazgatási szinten történő benyújtásához.

| (13) | További lépésként jelentős hozzáadott értéket hozna az engedélyeknek az egyablakos információs pont felelőssége mellett történő kiadásának integrált megközelítése. Ez történhetne egy teljesen összehangolt eljárás útján azokban az esetekben, amikor több illetékes hatóság is érintett. A tagállamoknak ezért fontolóra kell venniük, hogy aktív szerepet biztosítsanak az egyablakos információs pontoknak a különböző illetékes hatóságok engedélyezési eljárásainak koordinálásában és nyomon követésében, valamint a megfelelő információcsere biztosításában. |
| --- | --- |

(13)

További lépésként jelentős hozzáadott értéket hozna az engedélyeknek az egyablakos információs pont felelőssége mellett történő kiadásának integrált megközelítése. Ez történhetne egy teljesen összehangolt eljárás útján azokban az esetekben, amikor több illetékes hatóság is érintett. A tagállamoknak ezért fontolóra kell venniük, hogy aktív szerepet biztosítsanak az egyablakos információs pontoknak a különböző illetékes hatóságok engedélyezési eljárásainak koordinálásában és nyomon követésében, valamint a megfelelő információcsere biztosításában.

| (14) | A nemkívánatos késedelmek elkerülése érdekében az engedélyekre és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 43. cikke szerinti szolgalmi jogokra vonatkozó eljárásokat, ideértve a közlekedési útvonalak (pl. utak, vasutak) mentén is, párhuzamosan kell lefolytatni. A tagállamoknak a lehető leghamarabb, de minden esetben az engedélyekre vonatkozó maximális négy hónapos határidőn belül meg kell vizsgálniuk a jog megadásának lehetőségét, összehangolva ezzel az eljárást a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével. |
| --- | --- |

(14)

A nemkívánatos késedelmek elkerülése érdekében az engedélyekre és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 43. cikke szerinti szolgalmi jogokra vonatkozó eljárásokat, ideértve a közlekedési útvonalak (pl. utak, vasutak) mentén is, párhuzamosan kell lefolytatni. A tagállamoknak a lehető leghamarabb, de minden esetben az engedélyekre vonatkozó maximális négy hónapos határidőn belül meg kell vizsgálniuk a jog megadásának lehetőségét, összehangolva ezzel az eljárást a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével.

| (15) | Tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok kiépítésére vonatkozó engedélyek növekvő számára és túlnyomórészt helyi jellegére, az építési munkákra vonatkozó engedélyek díjai tagállamonként és azokon belül jelentősen eltérhetnek. Ezek a díjak emellett a kiépítés költségeinek jelentős részét alkothatják, különösen a vidéki és távoli területeken, ahol az egy felhasználóra jutó kiépítési költség a legmagasabb. Ezért rendkívül hasznos lenne, ha a tagállamok megosztanák egymással azokat a módokat, illetve megállapodnának azokról, amelyekkel az engedélyek megadásának költségeit olyan szinten lehet tartani, ami nem fogja vissza a beruházásokat, figyelembe véve, hogy gyakran számos engedély szükséges. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok kiépítésére vonatkozó engedélyek növekvő számára és túlnyomórészt helyi jellegére, az építési munkákra vonatkozó engedélyek díjai tagállamonként és azokon belül jelentősen eltérhetnek. Ezek a díjak emellett a kiépítés költségeinek jelentős részét alkothatják, különösen a vidéki és távoli területeken, ahol az egy felhasználóra jutó kiépítési költség a legmagasabb. Ezért rendkívül hasznos lenne, ha a tagállamok megosztanák egymással azokat a módokat, illetve megállapodnának azokról, amelyekkel az engedélyek megadásának költségeit olyan szinten lehet tartani, ami nem fogja vissza a beruházásokat, figyelembe véve, hogy gyakran számos engedély szükséges.

| (16) | Az átfogó, pontos és naprakész információkhoz való hozzáférés a meglévő fizikai infrastruktúra hatékony felhasználásának és az építési munkák megfelelő koordinálásának előfeltétele. Az egyablakos információs pont e tekintetben kritikus szerepet tölt be. A meglévő infrastruktúra és a tervezett építési munkák átláthatóságának javítása kulcsfontosságú előzetes lépés a meglévő infrastruktúrához való hozzáférés lehetővé tételéhez és az építési munkák összehangolásának javításához, ami viszont a környezet és az egyének számára jár további előnyökkel. Ezért arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy fontolják meg, hogy az egyablakos információs pontokat ellátják az adott területen rendelkezésre álló fizikai infrastruktúrával kapcsolatos, különböző forrásokból származó valamennyi információval, valamint hogy segítsenek a geo-referenciával ellátott információk nyújtásában. |
| --- | --- |

(16)

Az átfogó, pontos és naprakész információkhoz való hozzáférés a meglévő fizikai infrastruktúra hatékony felhasználásának és az építési munkák megfelelő koordinálásának előfeltétele. Az egyablakos információs pont e tekintetben kritikus szerepet tölt be. A meglévő infrastruktúra és a tervezett építési munkák átláthatóságának javítása kulcsfontosságú előzetes lépés a meglévő infrastruktúrához való hozzáférés lehetővé tételéhez és az építési munkák összehangolásának javításához, ami viszont a környezet és az egyének számára jár további előnyökkel. Ezért arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy fontolják meg, hogy az egyablakos információs pontokat ellátják az adott területen rendelkezésre álló fizikai infrastruktúrával kapcsolatos, különböző forrásokból származó valamennyi információval, valamint hogy segítsenek a geo-referenciával ellátott információk nyújtásában.

| (17) | A tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy vizsgálják meg a meglévő fizikai infrastruktúra átláthatósága javításának módjait az egyablakos információs ponton keresztül elérhető információk mennyiségének és minőségének növelése révén. Ez magában foglalja azokat az információkat, amelyeket a szolgáltatók a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 4. cikkének (2) és (4) bekezdése értelmében kétoldalúan, kérésre biztosítanak, vagy amelyek a közigazgatási szervek által ellenőrzött fizikai infrastruktúrára vonatkoznak. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy vizsgálják meg a meglévő fizikai infrastruktúra átláthatósága javításának módjait az egyablakos információs ponton keresztül elérhető információk mennyiségének és minőségének növelése révén. Ez magában foglalja azokat az információkat, amelyeket a szolgáltatók a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 4. cikkének (2) és (4) bekezdése értelmében kétoldalúan, kérésre biztosítanak, vagy amelyek a közigazgatási szervek által ellenőrzött fizikai infrastruktúrára vonatkoznak.

| (18) | A széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelvnek a meglévő fizikai infrastruktúrához való hozzáférésre vonatkozó követelményei mellett a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítése még inkább megkönnyíthető azáltal, hogy lehetővé tesszük az üzemeltetők számára, hogy a közigazgatási szervek ellenőrzése alatt álló releváns fizikai infrastruktúrához az irányelv 3. cikkében meghatározottakhoz hasonló feltételek mellett férjenek hozzá. Az ilyen fizikai infrastruktúra magában foglalná az épületeket, különösen a háztetőket, valamint az utcabútorokat, a villanypóznákat, az utcai jelzéseket, a közlekedési lámpákat, a hirdetőtáblákat, a busz- és villamosmegállókat és a metróállomásokat. |
| --- | --- |

(18)

A széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelvnek a meglévő fizikai infrastruktúrához való hozzáférésre vonatkozó követelményei mellett a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítése még inkább megkönnyíthető azáltal, hogy lehetővé tesszük az üzemeltetők számára, hogy a közigazgatási szervek ellenőrzése alatt álló releváns fizikai infrastruktúrához az irányelv 3. cikkében meghatározottakhoz hasonló feltételek mellett férjenek hozzá. Az ilyen fizikai infrastruktúra magában foglalná az épületeket, különösen a háztetőket, valamint az utcabútorokat, a villanypóznákat, az utcai jelzéseket, a közlekedési lámpákat, a hirdetőtáblákat, a busz- és villamosmegállókat és a metróállomásokat.

| (19) | A széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv vitarendezési eljárások igénybevételét írja elő abban az esetben, ha az infrastruktúrához való hozzáféréssel kapcsolatos tárgyalások kudarcot vallanak. A tagállamoknak fokozniuk kell arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy közösen meghatározzák a hatékony és eredményes vitarendezési mechanizmusok és az Unió vitarendezési testületei jó működésének bevált gyakorlatait. Az átláthatóság érdekében ezeknek a gyakorlatoknak ki kell terjedniük a vitarendezési testületek határozatainak időben történő közzétételére. |
| --- | --- |

(19)

A széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv vitarendezési eljárások igénybevételét írja elő abban az esetben, ha az infrastruktúrához való hozzáféréssel kapcsolatos tárgyalások kudarcot vallanak. A tagállamoknak fokozniuk kell arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy közösen meghatározzák a hatékony és eredményes vitarendezési mechanizmusok és az Unió vitarendezési testületei jó működésének bevált gyakorlatait. Az átláthatóság érdekében ezeknek a gyakorlatoknak ki kell terjedniük a vitarendezési testületek határozatainak időben történő közzétételére.

| (20) | Az elektronikus hírközlési ágazat környezeti lábnyoma növekszik, ezért elengedhetetlen megvizsgálni minden lehetséges eszközt e tendencia ellensúlyozására. Az olyan ösztönzők, amelyek például csökkentett szén-dioxid-kibocsátású hálózatok kiépítését támogatják, hozzájárulhatnak az ágazat fenntarthatóságához, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz történő alkalmazkodáshoz. A tagállamokat felkérik, hogy a Bizottsággal szoros együttműködésben határozzák meg és támogassák ezeket az ösztönzőket, amelyek között szerepelhetnek a gyorsított engedélyezési eljárások vagy a csökkentett engedélyezési és hozzáférési díjak azoknak a hálózatoknak, amelyek megfelelnek bizonyos környezeti követelményeknek. |
| --- | --- |

(20)

Az elektronikus hírközlési ágazat környezeti lábnyoma növekszik, ezért elengedhetetlen megvizsgálni minden lehetséges eszközt e tendencia ellensúlyozására. Az olyan ösztönzők, amelyek például csökkentett szén-dioxid-kibocsátású hálózatok kiépítését támogatják, hozzájárulhatnak az ágazat fenntarthatóságához, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz történő alkalmazkodáshoz. A tagállamokat felkérik, hogy a Bizottsággal szoros együttműködésben határozzák meg és támogassák ezeket az ösztönzőket, amelyek között szerepelhetnek a gyorsított engedélyezési eljárások vagy a csökkentett engedélyezési és hozzáférési díjak azoknak a hálózatoknak, amelyek megfelelnek bizonyos környezeti követelményeknek.

| (21) | A spektrumhasználatra és a vezeték nélküli hírközlő hálózatok kiépítésére vonatkozó engedélyezési eljárások indokolatlan késedelmeinek elkerülése érdekében a tagállamoknak meg kell osztaniuk egymással a környezeti vizsgálat eredményeinek figyelembevételével kapcsolatos bevált gyakorlataikat, amennyiben az szükséges, különösen a projektekhez kapcsolódó jövőbeli fejlesztési engedélyezési keretnek a hatóságok általi kidolgozása során, teljes mértékben tiszteletben tartva eközben az uniós jogszabályokat, különös tekintettel a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) („a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv”), a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) („a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv”) és a 92/43/EGK tanácsi irányelvre (8) („élőhelyvédelmi irányelv”). A környezeti vizsgálatot abban a szakaszban kell lefolytatni, amikor a környezeti hatások meghatározhatók és értékelhetők. |
| --- | --- |

(21)

A spektrumhasználatra és a vezeték nélküli hírközlő hálózatok kiépítésére vonatkozó engedélyezési eljárások indokolatlan késedelmeinek elkerülése érdekében a tagállamoknak meg kell osztaniuk egymással a környezeti vizsgálat eredményeinek figyelembevételével kapcsolatos bevált gyakorlataikat, amennyiben az szükséges, különösen a projektekhez kapcsolódó jövőbeli fejlesztési engedélyezési keretnek a hatóságok általi kidolgozása során, teljes mértékben tiszteletben tartva eközben az uniós jogszabályokat, különös tekintettel a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) („a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv”), a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) („a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv”) és a 92/43/EGK tanácsi irányelvre (8) („élőhelyvédelmi irányelv”). A környezeti vizsgálatot abban a szakaszban kell lefolytatni, amikor a környezeti hatások meghatározhatók és értékelhetők.

| (22) | Az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 2020 végét tűzi ki közös határidőként a tagállamok számára, hogy engedélyezzék a 3,4–3,8 GHz-es sáv és a 24,25–27,5 GHz-es úttörő sávból legalább 1 GHz sávnak az 5G céljára történő használatát. Emellett az (EU) 2017/899 európai parlamenti és tanácsi határozat (9)2020. június 30-át tűzi ki közös határidőként a tagállamok számára, hogy lehetővé tegyék a 700 MHz-es úttörő sávnak az 5G céljára történő használatát. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a spektrumgazdálkodás elősegítse a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező vállalkozások és a társadalom minőségi összekapcsoltságát, valamint az ipar digitalizációját, ezáltal pozitív hatást gyakorolva a gazdaság és a társadalom egészére, többek között a hozzáférhetőség, az esélyegyenlőség és az inkluzivitás tekintetében. E célkitűzés megvalósítását megkönnyítheti a vélemények és a bevált gyakorlatok időben történő, az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex által bevezetett szakértői értékelési folyamatot megelőző, illetve a folyamaton belüli cseréje. |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 2020 végét tűzi ki közös határidőként a tagállamok számára, hogy engedélyezzék a 3,4–3,8 GHz-es sáv és a 24,25–27,5 GHz-es úttörő sávból legalább 1 GHz sávnak az 5G céljára történő használatát. Emellett az (EU) 2017/899 európai parlamenti és tanácsi határozat (9)2020. június 30-át tűzi ki közös határidőként a tagállamok számára, hogy lehetővé tegyék a 700 MHz-es úttörő sávnak az 5G céljára történő használatát. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a spektrumgazdálkodás elősegítse a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező vállalkozások és a társadalom minőségi összekapcsoltságát, valamint az ipar digitalizációját, ezáltal pozitív hatást gyakorolva a gazdaság és a társadalom egészére, többek között a hozzáférhetőség, az esélyegyenlőség és az inkluzivitás tekintetében. E célkitűzés megvalósítását megkönnyítheti a vélemények és a bevált gyakorlatok időben történő, az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex által bevezetett szakértői értékelési folyamatot megelőző, illetve a folyamaton belüli cseréje.

| (23) | Az 5G hálózatok gyors és biztonságos kiépítésének és az innovatív szolgáltatások 5G cselekvési tervvel (10) összhangban 2020-tól történő használatának biztosítása érdekében, valamint figyelemmel az 5G hálózatok kiberbiztonságáról szóló bizottsági ajánlás (11) szerinti eszköztárra, a tagállamoknak el kell kerülniük, hogy a Covid19-válság miatt késedelmet szenvedjen az 5G úttörő sávok használatának lehetővé tétele, illetve minimalizálniuk kell az esetleges késedelmeket. |
| --- | --- |

(23)

Az 5G hálózatok gyors és biztonságos kiépítésének és az innovatív szolgáltatások 5G cselekvési tervvel (10) összhangban 2020-tól történő használatának biztosítása érdekében, valamint figyelemmel az 5G hálózatok kiberbiztonságáról szóló bizottsági ajánlás (11) szerinti eszköztárra, a tagállamoknak el kell kerülniük, hogy a Covid19-válság miatt késedelmet szenvedjen az 5G úttörő sávok használatának lehetővé tétele, illetve minimalizálniuk kell az esetleges késedelmeket.

| (24) | Figyelembe véve a biztonságos és reziliens 5G infrastruktúra fontosságát a fellendülés és a gazdasági növekedés szempontjából, a spektrumengedélyezési eljárásoknak adott esetben támogatniuk kell az infrastrukturális beruházásokat azáltal, hogy az állami támogatási szabályokkal összhangban mérséklik a rádióspektrum-felhasználók, különösen az üzemeltetők pénzügyi terheit. A Covid19-válság körülményei között ez még fontosabb. Ebből a célból ösztönözni kell a tagállamokat, hogy olyan frekvenciaengedélyezési szabályokat állapítsanak meg, amelyek célja egy beruházásösztönző frekvenciadíjazási módszer alkalmazása. Ezek a gyakorlatok adott esetben magukban foglalhatnak a jó minőségű, vezeték nélküli lefedettség biztosítására irányuló ösztönzőket is a széles körben elérhető szolgáltatások biztosítása érdekében, ideértve a határokon átnyúló szolgáltatásokat is. |
| --- | --- |

(24)

Figyelembe véve a biztonságos és reziliens 5G infrastruktúra fontosságát a fellendülés és a gazdasági növekedés szempontjából, a spektrumengedélyezési eljárásoknak adott esetben támogatniuk kell az infrastrukturális beruházásokat azáltal, hogy az állami támogatási szabályokkal összhangban mérséklik a rádióspektrum-felhasználók, különösen az üzemeltetők pénzügyi terheit. A Covid19-válság körülményei között ez még fontosabb. Ebből a célból ösztönözni kell a tagállamokat, hogy olyan frekvenciaengedélyezési szabályokat állapítsanak meg, amelyek célja egy beruházásösztönző frekvenciadíjazási módszer alkalmazása. Ezek a gyakorlatok adott esetben magukban foglalhatnak a jó minőségű, vezeték nélküli lefedettség biztosítására irányuló ösztönzőket is a széles körben elérhető szolgáltatások biztosítása érdekében, ideértve a határokon átnyúló szolgáltatásokat is.

| (25) | Annak elkerülése érdekében, hogy a spektrumhiány miatt magasabb ajánlatok érkezzenek a spektrumaukciókon, a bevált gyakorlatok magukban foglalhatnak olyan intézkedéseket, miszerint – amennyiben lehetséges – nem tartanak fenn frekvenciákat az 5G úttörő frekvenciasávokban a közbiztonság és a védelem számára, vagy olyan intézkedéseket, melyek értelmében az uniós szinten harmonizált rádióspektrumot a rádióspektrum magánfelhasználóit szolgáló elektronikus hírközlési szolgáltatások számára csak kellően indokolt esetben tartják fent mind a spektrum aránya, mind pedig egy adott frekvenciasáv kiválasztása tekintetében. |
| --- | --- |

(25)

Annak elkerülése érdekében, hogy a spektrumhiány miatt magasabb ajánlatok érkezzenek a spektrumaukciókon, a bevált gyakorlatok magukban foglalhatnak olyan intézkedéseket, miszerint – amennyiben lehetséges – nem tartanak fenn frekvenciákat az 5G úttörő frekvenciasávokban a közbiztonság és a védelem számára, vagy olyan intézkedéseket, melyek értelmében az uniós szinten harmonizált rádióspektrumot a rádióspektrum magánfelhasználóit szolgáló elektronikus hírközlési szolgáltatások számára csak kellően indokolt esetben tartják fent mind a spektrum aránya, mind pedig egy adott frekvenciasáv kiválasztása tekintetében.

| (26) | Az 5G hálózatok a magasabb frekvenciasávokban jóval sűrűbben kiépített cellákat igényelnek a technológia korábbi generációihoz képest. A passzív és aktív infrastruktúra megosztása és a vezeték nélküli infrastruktúra közös bevezetése csökkentheti a kiépítés költségeit (beleértve a különbözeti költségeket is), különösen a 3,4–3,8 GHz-es és a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasávok használata esetén, és ezáltal felgyorsíthatja a bevezetés ütemét, támogathatja a megnövekedett hálózati lefedettséget, és lehetővé teheti a rádióspektrum hatékonyabb és eredményesebb felhasználását a fogyasztók javára. Az illetékes hatóságoknak ezért kedvezően kell elbírálniuk azt, különösen a korlátozott gazdasági megtérülésű területeken. |
| --- | --- |

(26)

Az 5G hálózatok a magasabb frekvenciasávokban jóval sűrűbben kiépített cellákat igényelnek a technológia korábbi generációihoz képest. A passzív és aktív infrastruktúra megosztása és a vezeték nélküli infrastruktúra közös bevezetése csökkentheti a kiépítés költségeit (beleértve a különbözeti költségeket is), különösen a 3,4–3,8 GHz-es és a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasávok használata esetén, és ezáltal felgyorsíthatja a bevezetés ütemét, támogathatja a megnövekedett hálózati lefedettséget, és lehetővé teheti a rádióspektrum hatékonyabb és eredményesebb felhasználását a fogyasztók javára. Az illetékes hatóságoknak ezért kedvezően kell elbírálniuk azt, különösen a korlátozott gazdasági megtérülésű területeken.

| (27) | A sűrű 5G vezeték nélküli hálózatok kiépítését segítenék elő továbbá a rugalmas engedélyezési rendszerek is, amelyek élénkítőleg hatnak a vezeték nélküli hálózatokba történő beruházásokra és biztosítják a hatékony spektrumhasználatot. A 24 GHz feletti, magas frekvenciasávok („milliméteres hullámhosszúságú frekvenciasávok”) – például a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasáv – nagy mennyiségű, földrajzilag korlátozott hullámterjedési tulajdonságú rádiófrekvenciát kínálnak. Miközben a tagállamoknak általánosságban versenyeztetéses kiválasztási eljárásokat, például aukciókat kell alkalmazniuk a spektrumhiány által érintett frekvenciasávok használati jogának megadásához, ezek az eljárások bizonyos esetekben korlátozhatják a vezeték nélküli sűrű 5G hálózatokba történő beruházás lehetőségét, valamint a rugalmasságot és a spektrumhasználat ebből eredő hatékonyságát. Bevált gyakorlatnak tekinthető a harmonizált milliméteres hullámhosszúságú frekvenciasávok egyedi engedélyezése, amely nyílt, objektív, arányos, megkülönböztetéstől mentes, átlátható kritériumokat és eljárásokat követő gyorsított közigazgatási eljárást alkalmaz. |
| --- | --- |

(27)

A sűrű 5G vezeték nélküli hálózatok kiépítését segítenék elő továbbá a rugalmas engedélyezési rendszerek is, amelyek élénkítőleg hatnak a vezeték nélküli hálózatokba történő beruházásokra és biztosítják a hatékony spektrumhasználatot. A 24 GHz feletti, magas frekvenciasávok („milliméteres hullámhosszúságú frekvenciasávok”) – például a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasáv – nagy mennyiségű, földrajzilag korlátozott hullámterjedési tulajdonságú rádiófrekvenciát kínálnak. Miközben a tagállamoknak általánosságban versenyeztetéses kiválasztási eljárásokat, például aukciókat kell alkalmazniuk a spektrumhiány által érintett frekvenciasávok használati jogának megadásához, ezek az eljárások bizonyos esetekben korlátozhatják a vezeték nélküli sűrű 5G hálózatokba történő beruházás lehetőségét, valamint a rugalmasságot és a spektrumhasználat ebből eredő hatékonyságát. Bevált gyakorlatnak tekinthető a harmonizált milliméteres hullámhosszúságú frekvenciasávok egyedi engedélyezése, amely nyílt, objektív, arányos, megkülönböztetéstől mentes, átlátható kritériumokat és eljárásokat követő gyorsított közigazgatási eljárást alkalmaz.

| (28) | Annak érdekében, hogy elkerüljék az eltérő megoldások alkalmazását a határokon átnyúló vezeték nélküli szolgáltatások nyújtására vonatkozó rádióspektrum-használati jogok megadásakor, a tagállamoknak jobban együtt kell működniük a rádióspektrum kiosztásakor, hogy előmozdítsák a vezeték nélküli összekapcsoltságot, ami támogatni fogja az Uniónak az 5G infrastruktúra rugalmas, multi-szolgáltatási képességei alapján történő ipari átalakulását és digitális szuverenitását. Az összehangolt frekvenciakijelölés különösen fontos az olyan új használati esetek csatlakozási követelményeinek teljesítéséhez, amelyek hozzájárulnak a közúti és vasúti mobilitás, valamint a közlekedés és az ipari gyártás műveleteinek digitalizálásához. Ezek a feltételek különösen a szolgáltatás minőségére vonatkoznak, amely a kapacitással, az átviteli sebességgel, a késéssel, a megbízhatósággal, valamint a hálózat biztonságával és ellenálló képességével jellemezhető. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy elkerüljék az eltérő megoldások alkalmazását a határokon átnyúló vezeték nélküli szolgáltatások nyújtására vonatkozó rádióspektrum-használati jogok megadásakor, a tagállamoknak jobban együtt kell működniük a rádióspektrum kiosztásakor, hogy előmozdítsák a vezeték nélküli összekapcsoltságot, ami támogatni fogja az Uniónak az 5G infrastruktúra rugalmas, multi-szolgáltatási képességei alapján történő ipari átalakulását és digitális szuverenitását. Az összehangolt frekvenciakijelölés különösen fontos az olyan új használati esetek csatlakozási követelményeinek teljesítéséhez, amelyek hozzájárulnak a közúti és vasúti mobilitás, valamint a közlekedés és az ipari gyártás műveleteinek digitalizálásához. Ezek a feltételek különösen a szolgáltatás minőségére vonatkoznak, amely a kapacitással, az átviteli sebességgel, a késéssel, a megbízhatósággal, valamint a hálózat biztonságával és ellenálló képességével jellemezhető.

| (29) | A tagállamoknak ezért hozzá kell járulniuk a határokon átnyúló dimenziójú ipari ágazatok – mint például a közúti vagy vasúti szállítás (ideértve az együttműködő, az összekapcsolt és az automatizált mobilitás határokon átnyúló folyosóit) – és az intelligens gyárak jelentősebb innovatív példáival kapcsolatos bevált gyakorlatok gyűjteményéhez, és a Bizottsággal szoros együttműködésben és a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport támogatásával meg kell állapodniuk azokról. Az ilyen gyakorlatok kihasználhatják a vertikális ágazatokban – többek között a határokon átnyúló 5G folyosókon – folytatott, uniós finanszírozású kísérleti projektek és próbák eredményeit. Az ilyen gyakorlatoknak meg kell határozniuk a releváns közös frekvenciatartományokat, az engedélyezési rendszereket és a dedikált (ágazati) vezeték nélküli szolgáltatások nyújtására vonatkozó üzemeltetői feltételeket. A közös engedélyezési rendszerek kezelhetnék az üzemeltetők és az érdekelt ipari szereplők egyedi engedélyezését, ideértve a megosztott spektrumhasználatot is. A közös engedélyezési feltételek kezelhetnék a bevezetést, a szolgáltatás minőségét, a megosztott spektrumhasználatot, a vezeték nélküli rendszerek egymás melletti használatát, a spektrumfelhalmozást, a kiberbiztonságot, a mobilszolgáltatók és az érdekelt ipari szereplők közötti tárgyalásos megállapodásokat, valamint a légi közlekedéshez szükséges alapvető fontosságú kommunikáció védelmét szolgáló intézkedéseket. Ennek kapcsán a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportnak segítenie kell a Bizottságot annak eldöntésében, hogy kell-e megbízatást adni a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete számára a spektrumhasználat harmonizált technikai feltételeinek kidolgozására. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamoknak ezért hozzá kell járulniuk a határokon átnyúló dimenziójú ipari ágazatok – mint például a közúti vagy vasúti szállítás (ideértve az együttműködő, az összekapcsolt és az automatizált mobilitás határokon átnyúló folyosóit) – és az intelligens gyárak jelentősebb innovatív példáival kapcsolatos bevált gyakorlatok gyűjteményéhez, és a Bizottsággal szoros együttműködésben és a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport támogatásával meg kell állapodniuk azokról. Az ilyen gyakorlatok kihasználhatják a vertikális ágazatokban – többek között a határokon átnyúló 5G folyosókon – folytatott, uniós finanszírozású kísérleti projektek és próbák eredményeit. Az ilyen gyakorlatoknak meg kell határozniuk a releváns közös frekvenciatartományokat, az engedélyezési rendszereket és a dedikált (ágazati) vezeték nélküli szolgáltatások nyújtására vonatkozó üzemeltetői feltételeket. A közös engedélyezési rendszerek kezelhetnék az üzemeltetők és az érdekelt ipari szereplők egyedi engedélyezését, ideértve a megosztott spektrumhasználatot is. A közös engedélyezési feltételek kezelhetnék a bevezetést, a szolgáltatás minőségét, a megosztott spektrumhasználatot, a vezeték nélküli rendszerek egymás melletti használatát, a spektrumfelhalmozást, a kiberbiztonságot, a mobilszolgáltatók és az érdekelt ipari szereplők közötti tárgyalásos megállapodásokat, valamint a légi közlekedéshez szükséges alapvető fontosságú kommunikáció védelmét szolgáló intézkedéseket. Ennek kapcsán a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportnak segítenie kell a Bizottságot annak eldöntésében, hogy kell-e megbízatást adni a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete számára a spektrumhasználat harmonizált technikai feltételeinek kidolgozására.

| (30) | A tagállamoknak össze kell hangolniuk a spektrumengedélyezési eljárást, és élniük kell az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 37. cikke szerinti közös engedélyezési eljárás lehetőségével a tagállamok által a Bizottsággal együttműködésben kidolgozott bevált gyakorlatok alkalmazásakor. Egy ilyen folyamat magában foglalhatja egy közös dedikált frekvenciatartomány közös engedélyezési feltételek mellett történő kijelölését. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamoknak össze kell hangolniuk a spektrumengedélyezési eljárást, és élniük kell az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 37. cikke szerinti közös engedélyezési eljárás lehetőségével a tagállamok által a Bizottsággal együttműködésben kidolgozott bevált gyakorlatok alkalmazásakor. Egy ilyen folyamat magában foglalhatja egy közös dedikált frekvenciatartomány közös engedélyezési feltételek mellett történő kijelölését.

| (31) | Az eszköztár megvalósítása szempontjából előnyös lenne, ha egyértelmű folyamat, megfelelő ellenőrzés, valamint fokozott átláthatóság és párbeszéd lenne jellemző nemzeti és uniós szinten. |
| --- | --- |

(31)

Az eszköztár megvalósítása szempontjából előnyös lenne, ha egyértelmű folyamat, megfelelő ellenőrzés, valamint fokozott átláthatóság és párbeszéd lenne jellemző nemzeti és uniós szinten.

| (32) | A tagállamoknak egymással és a Bizottsággal szoros együttműködésben kell dolgozniuk az eszköztár kifejlesztése érdekében. Adott esetben szorosan be kell vonni a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportot, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét és a nemzeti szabályozó hatóságokat, a szélessáv-szakértői szolgálatok hálózatát, a vitarendezési testületeket és az egyablakos információs pont funkcióiért felelős illetékes hatóságokat. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamoknak egymással és a Bizottsággal szoros együttműködésben kell dolgozniuk az eszköztár kifejlesztése érdekében. Adott esetben szorosan be kell vonni a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportot, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét és a nemzeti szabályozó hatóságokat, a szélessáv-szakértői szolgálatok hálózatát, a vitarendezési testületeket és az egyablakos információs pont funkcióiért felelős illetékes hatóságokat.

| (33) | Ez az ajánlás nem érinti a versenyjog és az állami támogatási szabályok alkalmazását, |
| --- | --- |

(33)

Ez az ajánlás nem érinti a versenyjog és az állami támogatási szabályok alkalmazását,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1.   CÉL ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| (1) | Ez az ajánlás a Covid19-válság utáni gazdasági fellendülés támogatása érdekében a hálózati összekapcsoltság előmozdítását szolgáló, „eszköztárnak” nevezett legjobb gyakorlatok kidolgozására vonatkozó útmutatást határoz meg, három területre összpontosítva, amelyek elsősorban a következőket célozzák meg:






  a) | az elektronikus hírközlő hálózatok és különösen a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítési költségének csökkentése, illetve kiépítésük ütemének felgyorsítása az építési munkákra vonatkozó engedélyezési eljárások egyszerűsítése, az átláthatóság javítása és a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv alapján létrehozott egyablakos információs pontok kapacitásainak megerősítése, a közigazgatási szervek ellenőrzése alatt álló, meglévő fizikai infrastruktúrához való hozzáférés jogának kiterjesztése, valamint olyan intézkedéseknek a meghatározása révén, amelyek elősegítik az elektronikus hírközlő hálózatok környezeti hatásainak csökkentését; |
| --- | --- | --- |

(1)

a)

az elektronikus hírközlő hálózatok és különösen a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítési költségének csökkentése, illetve kiépítésük ütemének felgyorsítása az építési munkákra vonatkozó engedélyezési eljárások egyszerűsítése, az átláthatóság javítása és a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv alapján létrehozott egyablakos információs pontok kapacitásainak megerősítése, a közigazgatási szervek ellenőrzése alatt álló, meglévő fizikai infrastruktúrához való hozzáférés jogának kiterjesztése, valamint olyan intézkedéseknek a meghatározása révén, amelyek elősegítik az elektronikus hírközlő hálózatok környezeti hatásainak csökkentését;

| b) | adott esetben időszerű és beruházásbarát hozzáférés biztosítása az 5G rádióspektrumhoz a spektrumhasználatra vonatkozó beruházásösztönzők, valamint az 5G úttörő sávok időben történő frekvenciakijelölését célzó eljárások révén; |
| --- | --- |

b)

adott esetben időszerű és beruházásbarát hozzáférés biztosítása az 5G rádióspektrumhoz a spektrumhasználatra vonatkozó beruházásösztönzők, valamint az 5G úttörő sávok időben történő frekvenciakijelölését célzó eljárások révén;

| c) | a frekvenciakijelölés hathatósabb koordinációs folyamatának kialakítása, amely megkönnyíti az innovatív 5G-szolgáltatások határokon átnyúló nyújtását is. |
| --- | --- |

c)

a frekvenciakijelölés hathatósabb koordinációs folyamatának kialakítása, amely megkönnyíti az innovatív 5G-szolgáltatások határokon átnyúló nyújtását is.

| (2) | Ezen ajánlás alkalmazásában a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelvben és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódexben meghatározott fogalommeghatározások alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

2.   AZ ESZKÖZTÁR KIDOLGOZÁSÁNAK FOLYAMATA

| (3) | A tagállamok egymással és a Bizottsággal szoros együttműködésben dolgoznak egy eszköztárnak a jelen ajánlás 3., 4. és 5. szakaszában szereplő területeken történő kifejlesztése érdekében. Adott esetben a következőket kell bevonni:






  a) | az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét, valamint a nemzeti szabályozó hatóságokat, a szélessáv-szakértői szolgálatok hálózatát és az egyablakos információs pont funkcióiért felelős illetékes hatóságokat a 3. szakaszban meghatározott területek kapcsán; |
| --- | --- | --- |

(3)

a)

az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét, valamint a nemzeti szabályozó hatóságokat, a szélessáv-szakértői szolgálatok hálózatát és az egyablakos információs pont funkcióiért felelős illetékes hatóságokat a 3. szakaszban meghatározott területek kapcsán;

| b) | a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportot és az illetékes nemzeti szabályozó hatóságokat a 4. és az 5. szakaszban meghatározott területek kapcsán. |
| --- | --- |

b)

a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportot és az illetékes nemzeti szabályozó hatóságokat a 4. és az 5. szakaszban meghatározott területek kapcsán.

| (4) | A tagállamok 2020. december 20-ig meghatározzák és megosztják egymással, valamint a Bizottsággal a 3. és a 4. szakasz szerinti bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | A tagállamok a Bizottsággal szoros együttműködésben 2021. március 30-ig megállapodnak az eszköztárról. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | A tagállamok sürgősen és a többi tagállammal, a Bizottsággal és más érintett érdekeltekkel szoros együttműködésben megvalósítják az eszköztárat. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Az átláthatóság biztosítása és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének megkönnyítése érdekében az eszköztárat és minden kapcsolódó, jelentett információt nyilvánosságra kell hozni az Europa weboldalon és az egyablakos információs pontokon keresztül. |
| --- | --- |

(7)

3.   FOKOZOTT KOORDINÁCIÓ AZ UNIÓ SZINTJÉN A NAGYON NAGY KAPACITÁSÚ HÁLÓZATOK KIÉPÍTÉSI KÖLTSÉGÉNEK CSÖKKENTÉSE ÉS SEBESSÉGÜK NÖVELÉSE ÉRDEKÉBEN

Az engedélyezési eljárások megkönnyítése

| (8) | A tagállamok bevált gyakorlatokat dolgoznak ki, illetve megállapodnak azokról, hogy tovább egyszerűsítsék az engedélyezési eljárásokat a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 1. cikkében meghatározottakon túl is, valamint hogy elősegítsék a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő és egyéb feltételek betartását. A tagállamok különösen azt vizsgálják meg:






  a) | hogyan tudják megkönnyíteni az engedélyek megadására vagy elutasítására vonatkozó négy hónapos határidő betartását. A jogbiztonság növelése és az adminisztratív terhek csökkentésének elősegítése érdekében a négy hónapos határidőn belüli kifejezett határozat hiányában a tagállamok mérlegelik a kérelem hallgatólagos jóváhagyását; |
| --- | --- | --- |

(8)

a)

hogyan tudják megkönnyíteni az engedélyek megadására vagy elutasítására vonatkozó négy hónapos határidő betartását. A jogbiztonság növelése és az adminisztratív terhek csökkentésének elősegítése érdekében a négy hónapos határidőn belüli kifejezett határozat hiányában a tagállamok mérlegelik a kérelem hallgatólagos jóváhagyását;

| b) | hogyan egyszerűsíthetik és észszerűsíthetik az engedélyezési eljárásokat, ideértve a gyorsított engedélyezési eljárások kidolgozását és/vagy adott esetben az engedélyezési kötelezettség alóli mentességek megadását, valamint azoknak a hálózatkiépítési típusoknak a meghatározását, amelyek ezekből profitálhatnak; |
| --- | --- |

b)

hogyan egyszerűsíthetik és észszerűsíthetik az engedélyezési eljárásokat, ideértve a gyorsított engedélyezési eljárások kidolgozását és/vagy adott esetben az engedélyezési kötelezettség alóli mentességek megadását, valamint azoknak a hálózatkiépítési típusoknak a meghatározását, amelyek ezekből profitálhatnak;

| c) | hogyan adhatnák meg az üzemeltetők számára azt a jogot, hogy az egyablakos információs ponton keresztül elektronikus úton a nagyon nagy kapacitású hálózatok elemeinek kiépítését célzó építési munkákhoz szükséges valamennyi engedély iránti kérelmet benyújthassák; |
| --- | --- |

c)

hogyan adhatnák meg az üzemeltetők számára azt a jogot, hogy az egyablakos információs ponton keresztül elektronikus úton a nagyon nagy kapacitású hálózatok elemeinek kiépítését célzó építési munkákhoz szükséges valamennyi engedély iránti kérelmet benyújthassák;

| d) | hogyan alakíthatnák át az egyablakos információs pontot egyablakos ügyintézési ponttá az építési munkákra vonatkozó kérelmek benyújtásához. Ehhez az egyablakos információs pont aktív szerepet kell betöltenie az engedélyezési eljárások bármely közigazgatási szinten történő koordinálásában és nyomon követésében. Elő lehet írni továbbá az ezen eljárások előrehaladásával kapcsolatos információk a kérelmezők és az illetékes hatóságok közötti cseréjének megkönnyítését, ideértve azt, hogy közöljék az illetékes hatóság(ok) által kiadott határozatot a kérelmezővel. |
| --- | --- |

d)

hogyan alakíthatnák át az egyablakos információs pontot egyablakos ügyintézési ponttá az építési munkákra vonatkozó kérelmek benyújtásához. Ehhez az egyablakos információs pont aktív szerepet kell betöltenie az engedélyezési eljárások bármely közigazgatási szinten történő koordinálásában és nyomon követésében. Elő lehet írni továbbá az ezen eljárások előrehaladásával kapcsolatos információk a kérelmezők és az illetékes hatóságok közötti cseréjének megkönnyítését, ideértve azt, hogy közöljék az illetékes hatóság(ok) által kiadott határozatot a kérelmezővel.

| (9) | A tagállamoknak emellett fontolóra kell venniük az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 43. cikkében előírt szolgalmi jogok megadásának megkönnyítését szolgáló bevált gyakorlatokat, amennyiben ezek a nagyon nagy kapacitású hálózatok elemeinek kiépítéséhez szükségesek. Az ilyen bevált gyakorlatoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben a hálózati elemek kiépítéséhez építési engedélyekre és szolgalmi jogra is szükség van, az illetékes hatóságok a kérelemtől számított legfeljebb négy hónapon belül párhuzamosan adják meg vagy utasítják el a szükséges engedélyeket. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | A tagállamok megosztják egymással a bevált gyakorlatokat és megállapodnak azokról annak biztosítása érdekében, hogy a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítéséhez szükséges építési munkálatok engedélyeinek kiadásáért felszámított díjak tárgyilagos mérce szerint indokoltak, átláthatóak, megkülönböztetéstől mentesek és a céljukkal arányosak legyenek, és hogy azok csak az ezen engedélyek kiadásával kapcsolatos adminisztratív költségeket fedezik. |
| --- | --- |

(10)

Az átláthatóság javítása az egyablakos információs pont révén

| (11) | A tagállamok megfelelő bevált gyakorlatokat dolgoznak ki a fizikai infrastruktúra átláthatóságának javítása érdekében, hogy az üzemeltetők könnyebben hozzáférhessenek az adott területen rendelkezésre álló infrastruktúrára vonatkozó összes releváns információhoz. Ebből a célból a tagállamoknak fontolóra kell venniük az egyablakos információs pont szerepének megerősítését és funkcióinak kiterjesztését például a geo-referenciával ellátott információkra (térképek és digitális modellek), valamint a különböző forrásokból származó információk (különösen a bármely szintű illetékes nemzeti hatóságok, a közigazgatási szervek és a hálózatüzemeltetők által szolgáltatott információk) integrálását. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki bevált gyakorlatokat arra vonatkozóan, hogy az irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett információkat, amennyiben azokat közigazgatási szervek birtokolják, az egyablakos információs ponton keresztül elektronikus formátumban elérhetővé tegyék. Ezenkívül a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy az egyablakos információs ponton keresztül a fizikai infrastruktúrára vonatkozó, az irányelvben meghatározott minimuminformációk mellett olyan információkat is rendelkezésre bocsássanak, mint például az infrastruktúra geo-referenciával ellátott elhelyezkedése, digitális modellje, típusa és aktuális felhasználása, valamint teljes és szabad kapacitása. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Az egyablakos információs ponton keresztül elérhető információk mennyiségének és típusának további javítása érdekében a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy előírják a hálózatüzemeltetők számára, hogy azok az egyablakos információs ponton keresztül és elektronikus formában tegyék elérhetővé az azon meglévő fizikai infrastruktúrájukra vonatkozó információkat, amelyeket konkrét kérésre más üzemeltetők számára elérhetővé tettek. |
| --- | --- |

(13)

A meglévő fizikai infrastruktúrához való hozzáférés kiterjesztése

| (14) | A nagyon nagy kapacitású hálózatok elemeinek kiépítéséhez az üzemeltetők rendelkezésére álló létesítmények számának és típusának növelése érdekében a tagállamoknak bevált gyakorlatokat kell kidolgozniuk, amelyek lehetővé teszik az üzemeltetők számára, hogy a széles sávú hálózatok kiépítési költségeinek csökkentéséről szóló irányelv 3. cikkében meghatározottakhoz hasonló feltételek mellett férjenek hozzá a nagyon nagy kapacitású hálózati elemek befogadására alkalmas, az állami szervek ellenőrzése alatt álló fizikai infrastruktúrához (beleértve az épületeket és az utcabútorokat). |
| --- | --- |

(14)

Vitarendezési mechanizmus

| (15) | A tagállamok bevált gyakorlatokat dolgoznak ki a vitarendezési mechanizmus hatékonyságának és eredményességének javítása érdekében a fizikai infrastruktúrához való hozzáféréssel és a vitarendezési testületek működésével kapcsolatos viták tekintetében, a kapcsolódó kérdések lehető legrövidebb időn belüli megoldása, valamint a felek számára a megfelelő feltételekkel és díjakkal kapcsolatban biztosított iránymutatás érdekében, beleértve határozataik időben történő közzétételét is. |
| --- | --- |

(15)

A hálózatok környezeti lábnyomának csökkentése

| (16) | A tagállamokat arra ösztönzik, hogy dolgozzanak ki bevált gyakorlatokat a csökkentett környezeti lábnyomú elektronikus hírközlő hálózatok kiépítésének ösztönzésére, különös tekintettel az energiafelhasználásra és a kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra, ideértve:






  a) | a jövőbeni hálózatok környezeti fenntarthatóságának értékelésére vonatkozó kritériumokat; |
| --- | --- | --- |

(16)

a)

a jövőbeni hálózatok környezeti fenntarthatóságának értékelésére vonatkozó kritériumokat;

| b) | az üzemeltetők számára a környezetileg fenntartható hálózatok kiépítéséhez biztosított ösztönzőket. |
| --- | --- |

b)

az üzemeltetők számára a környezetileg fenntartható hálózatok kiépítéséhez biztosított ösztönzőket.

Környezeti hatásvizsgálat

| (17) | Amennyiben az uniós jogszabályok, különösen a 2001/42/EK irányelv (a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv), a 2011/92/EU irányelv (a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv) és a 92/43/EGK irányelv (az élőhelyvédelmi irányelv) hatásvizsgálatot írnak elő, és különösen a projektekhez kapcsolódó jövőbeli fejlesztési engedélyezési keretnek a hatóságok általi kidolgozása során a tagállamoknak meg kell osztaniuk egymással a környezeti vizsgálat elvégzésével és eredményei figyelembevételével kapcsolatos bevált gyakorlatokat abban a szakaszban, amikor a környezeti hatások azonosíthatók és értékelhetők, például amikor az üzemeltetők benyújtják a konkrét telepítéssel vagy hálózatkiépítéssel járó projektekre vonatkozó átfogó terveket. |
| --- | --- |

(17)

4.   NEMZETI SZINTŰ INTÉZKEDÉSEK AZ 5G RÁDIÓSPEKTRUMHOZ VALÓ IDŐSZERŰ ÉS BERUHÁZÁSBARÁT HOZZÁFÉRÉS BIZTOSÍTÁSÁRA

A spektrumengedélyezési eljárások ütemezése

| (18) | A vis maiornak az uniós jog alapján történő bármely értékelésének sérelme nélkül a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Covid19-válság miatt a rádióspektrum-használati jogok megadásával kapcsolatos eljárások elhalasztását a lehető legalacsonyabb szinten tartják, és az csak addig tartson, amíg az a COVID19 vírus terjedésének megakadályozásához vagy megfékezéséhez szükséges. A tagállamok ennek megfelelően frissítik a vonatkozó nemzeti spektrum-ütemtervet. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | A tagállamoknak a bevált gyakorlatról való egyeztetés céljából az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 35. cikkének megfelelően fel kell kérniük egy szakértői értékelési fórumot, hogy előzetesen vizsgálja meg a 700 MHz-es, a 3,4–3,8 GHz-es és a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasávon belüli spektrumhasználati jogok megadására vonatkozó intézkedéstervezeteket. |
| --- | --- |

(19)

Beruházásösztönzők

| (20) | A rádióspektrum-használókat az 5G hálózatok kiépítésébe történő jelentős beruházásra bátorító ösztönzők felmérése érdekében a tagállamoknak tájékoztatniuk kell – elsődlegesen a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoporton keresztül – a Bizottságot azokról a konkrét intézkedésekről, amelyeket bevált gyakorlatoknak tartanak, beleértve azokat, amelyeket a rádióspektrum-felhasználásnak a 700 MHz-es, a 3,4–3,8 GHz-es és a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasávban történő engedélyezése kapcsán nemzeti szinten megvalósítottak vagy megvalósítani terveznek.
  A tagállamok különösen azokról a releváns intézkedésekről készítenek jelentést, amelyek célja:






  a) | megfelelő limitárak támogatása, amelyek tükrözik a rádióspektrum-használati jogok díjainak minimális szintjét; |
| --- | --- | --- |

(20)

A tagállamok különösen azokról a releváns intézkedésekről készítenek jelentést, amelyek célja:

a)

megfelelő limitárak támogatása, amelyek tükrözik a rádióspektrum-használati jogok díjainak minimális szintjét;

| b) | a spektrumhiány elkerülése a rádiófrekvenciás spektrum teljes mennyisége uniós szinten harmonizált kijelölésének biztosításával; |
| --- | --- |

b)

a spektrumhiány elkerülése a rádiófrekvenciás spektrum teljes mennyisége uniós szinten harmonizált kijelölésének biztosításával;

| c) | azon lehetőség megkülönböztetésmentes módon történő biztosítása, hogy a rádióspektrum-használati jogok díjait részletekben fizessék a jogok érvényességi időtartama alatt; |
| --- | --- |

c)

azon lehetőség megkülönböztetésmentes módon történő biztosítása, hogy a rádióspektrum-használati jogok díjait részletekben fizessék a jogok érvényességi időtartama alatt;

| d) | egyedi engedélyezési rendszer alkalmazása a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasávra, amely támogatja annak időben történő használatát, ideértve különösen azt, amely gyorsított adminisztratív eljárásokon alapul, amikor földrajzilag korlátozott használati jogokra alkalmazzák; |
| --- | --- |

d)

egyedi engedélyezési rendszer alkalmazása a 24,25–27,5 GHz-es frekvenciasávra, amely támogatja annak időben történő használatát, ideértve különösen azt, amely gyorsított adminisztratív eljárásokon alapul, amikor földrajzilag korlátozott használati jogokra alkalmazzák;

| e) | pénzügyi ösztönzők ötvözése a jó minőségű vezeték nélküli lefedettség felgyorsítására vagy bővítésére vonatkozó kötelezettségekkel vagy hivatalos kötelezettségvállalásokkal; |
| --- | --- |

e)

pénzügyi ösztönzők ötvözése a jó minőségű vezeték nélküli lefedettség felgyorsítására vagy bővítésére vonatkozó kötelezettségekkel vagy hivatalos kötelezettségvállalásokkal;

| f) | lehetőség biztosítása a versenyjog tiszteletben tartása mellett a passzív és aktív infrastruktúra megosztására, valamint a rádióspektrum használatára támaszkodó infrastruktúra közös kiépítésére. |
| --- | --- |

f)

lehetőség biztosítása a versenyjog tiszteletben tartása mellett a passzív és aktív infrastruktúra megosztására, valamint a rádióspektrum használatára támaszkodó infrastruktúra közös kiépítésére.

5.   A HATÁROKON HASZNÁLÓ HASZNÁLATTAL KAPCSOLATOS FOKOZOTT KOORDINÁCIÓ AZ UNIÓ SZINTJÉN A SPEKTRUMKIJELÖLÉS TERÉN

| (21) | Annak érdekében, hogy előmozdítsák a rádióspektrum-használati jogoknak az üzemeltetők számára történő megadására irányuló gyakorlat következetességét, az új generációs (ideértve az 5G-s) vezeték nélküli infrastruktúra határokon átnyúló ipari használatra történő kiépítéséhez a tagállamoknak az eszköztár részeként ki kell dolgozniuk és meg kell állapodniuk az ezzel összefüggő bevált gyakorlatokról, ideértve a következőket:






  a) | a határokon átnyúló használati esetek meghatározása, különös tekintettel a közúti szállításra, a vasúti közlekedésre és az ipari gyártásra, összhangban az 5G kiépítésével kapcsolatos uniós prioritásokkal (12); |
| --- | --- | --- |

(21)

a)

a határokon átnyúló használati esetek meghatározása, különös tekintettel a közúti szállításra, a vasúti közlekedésre és az ipari gyártásra, összhangban az 5G kiépítésével kapcsolatos uniós prioritásokkal (12);

| b) | minden egyes azonosított használati esethez közös dedikált frekvenciatartomány meghatározása a megfelelő közös engedélyezési rendszerrel együtt, valamint az ilyen engedélyekhez kapcsolódó feltételek meghatározása, amelyek a szolgáltatások országhatárokon átnyúló folytonosságának biztosításához szükségesek, ideértve többek között a szolgáltatás minőségét és a hálózat biztonságát. |
| --- | --- |

b)

minden egyes azonosított használati esethez közös dedikált frekvenciatartomány meghatározása a megfelelő közös engedélyezési rendszerrel együtt, valamint az ilyen engedélyekhez kapcsolódó feltételek meghatározása, amelyek a szolgáltatások országhatárokon átnyúló folytonosságának biztosításához szükségesek, ideértve többek között a szolgáltatás minőségét és a hálózat biztonságát.

| (22) | A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a területükön található érintett felhasználók tekintetében használják az eszköztár (21). pontban említett bevált gyakorlatait annak érdekében, hogy közösen létrehozzák az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 37. cikke szerinti közös engedélyezési eljárás egységes szempontjait, és 2022. március 30-ig le is folytassák az eljárást. |
| --- | --- |

(22)

6.   JELENTÉSTÉTEL

| (23) | 2021. április 30-ig valamennyi tagállam benyújtja a Bizottság számára az eszköztár végrehajtásának ütemtervét. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | 2022. április 30-ig valamennyi tagállam jelentést készít az eszköztár végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(24)

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  A Tanács következtetései Európa digitális jövőjének alakításáról, 2020. június 9., 8711/20.https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/hu/pdf

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/61/EU irányelve (2014. május 15.) a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről (HL L 155., 2014.5.23., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről szóló, 2014. május 15-i 2014/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról, COM(2018)492, 2018. június 27.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelv (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló, 2018. december 11-i (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.
  ).

5

).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2011. december 13.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 26., 2012.1.28., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/899 határozata (2017. május 17.) a 470–790 MHz frekvenciasáv Unión belüli használatáról (HL L 138., 2017.5.25., 131. o.).

9

(10)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: 5G Európa számára: cselekvési terv (COM(2016) 588 final).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2019/534 ajánlása (2019. március 26.) az 5G hálózatok kiberbiztonságáról (HL L 88., 2019.3.29., 42. o.).

11

(12)  Lásd különösen a Bizottság COM(2016) 587 és COM(2020) 67 közleményét.

12

---