# Euroopa Liidu L 354/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 354 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik26. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 354

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik26. oktoober 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1546, 23. oktoober 2020, millega kehtestatakse rahvamajanduse kogutulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavate allikate ja meetodite nimistu struktuur ja üksikasjalik kord kooskõlas Euroopa arvepidamise süsteemiga (ESA 2010) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1547, 23. oktoober 2020, millega parandatakse rakendusmääruse (EL) 2018/274 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide ja teadete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad asjakohaste kontrollide kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561) poolakeelset versiooni | 4 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2020/1548, 13. oktoober 2020, Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhi ametisse nimetamise kohta (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1549, 22. oktoober 2020, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/200/EÜ melon-maavitsa mosaiikviiruse ühendusse sissetoomise ja seal levimise vältimise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7139 all) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1550, 23. oktoober 2020, millega kehtestatakse aastateks 2021–2025 mitmeaastane kontrollikava, mille alusel komisjoni eksperdid teevad liikmesriikides liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrolli | 9 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Nõukogu soovitus (EL) 2020/1551, 22. oktoober 2020, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta | 19 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa keskpanga suunis (EL) 2020/1552, 14. oktoober 2020, millega muudetakse suunist EKP/2013/23 valitsuse finantsstatistika kohta (EKP/2020/50) | 22 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2020/1553, 14. oktoober 2020, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2020/51) | 24 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2020/1554, 14. oktoober 2020, millega muudetakse suunist EKP/2011/23 seoses Euroopa Keskpangale esitatava välisstatistika kvaliteedi aruandluse sagedusega (EKP/2020/52) | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1546, 23. oktoober 2020, millega kehtestatakse rahvamajanduse kogutulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavate allikate ja meetodite nimistu struktuur ja üksikasjalik kord kooskõlas Euroopa arvepidamise süsteemiga (ESA 2010) (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1547, 23. oktoober 2020, millega parandatakse rakendusmääruse (EL) 2018/274 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide ja teadete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad asjakohaste kontrollide kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561) poolakeelset versiooni

4

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2020/1548, 13. oktoober 2020, Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhi ametisse nimetamise kohta (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1549, 22. oktoober 2020, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/200/EÜ melon-maavitsa mosaiikviiruse ühendusse sissetoomise ja seal levimise vältimise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7139 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7139 all)

7

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1550, 23. oktoober 2020, millega kehtestatakse aastateks 2021–2025 mitmeaastane kontrollikava, mille alusel komisjoni eksperdid teevad liikmesriikides liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrolli

9

SOOVITUSED

*

Nõukogu soovitus (EL) 2020/1551, 22. oktoober 2020, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

19

SUUNISED

*

Euroopa keskpanga suunis (EL) 2020/1552, 14. oktoober 2020, millega muudetakse suunist EKP/2013/23 valitsuse finantsstatistika kohta (EKP/2020/50)

22

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2020/1553, 14. oktoober 2020, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2020/51)

24

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2020/1554, 14. oktoober 2020, millega muudetakse suunist EKP/2011/23 seoses Euroopa Keskpangale esitatava välisstatistika kvaliteedi aruandluse sagedusega (EKP/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1546,

23. oktoober 2020,

millega kehtestatakse rahvamajanduse kogutulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavate allikate ja meetodite nimistu struktuur ja üksikasjalik kord kooskõlas Euroopa arvepidamise süsteemiga (ESA 2010)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/516 kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2019/516 artikli 3 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile (Eurostatile) loetelu allikatest ja meetoditest, mida kasutatakse, et koostada kogurahvatulu koondnäitajaid ja nende komponente turuhindades. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2019/516 artikli 3 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile (Eurostatile) loetelu allikatest ja meetoditest, mida kasutatakse, et koostada kogurahvatulu koondnäitajaid ja nende komponente turuhindades.

| (2) | On oluline, et kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid oleksid liikmesriigiti võrreldavad ning et kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavate allikate ja meetodite nimistu oleks kooskõlas ESA 2010 (2) vastavate määratluste ja raamatupidamiseeskirjadega. |
| --- | --- |

(2)

On oluline, et kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid oleksid liikmesriigiti võrreldavad ning et kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavate allikate ja meetodite nimistu oleks kooskõlas ESA 2010 (2) vastavate määratluste ja raamatupidamiseeskirjadega.

| (3) | On oluline, et liikmesriigid dokumenteeriksid ja ajakohastaksid korrapäraselt kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatud allikate ja meetodite nimistuid. |
| --- | --- |

(3)

On oluline, et liikmesriigid dokumenteeriksid ja ajakohastaksid korrapäraselt kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatud allikate ja meetodite nimistuid.

| (4) | Selleks et lihtsustada võrreldavate analüüside tegemist, peaksid kogurahvatulu nimistud järgima ühist struktuuri, mis koosneb eelnevalt kindlaksmääratud arvust peatükkidest ja protsessitabelitest vaatlusaasta hinnanguliste arvnäitajatega. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et lihtsustada võrreldavate analüüside tegemist, peaksid kogurahvatulu nimistud järgima ühist struktuuri, mis koosneb eelnevalt kindlaksmääratud arvust peatükkidest ja protsessitabelitest vaatlusaasta hinnanguliste arvnäitajatega.

| (5) | Selleks et kontrollida kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavaid allikaid, nende kasutusviisi ja meetodeid, peaksid liikmesriigid esitama kokkulepitud ajakava järgi komisjonile (Eurostatile) kogurahvatulu nimistute uusima versiooni. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kontrollida kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavaid allikaid, nende kasutusviisi ja meetodeid, peaksid liikmesriigid esitama kokkulepitud ajakava järgi komisjonile (Eurostatile) kogurahvatulu nimistute uusima versiooni.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimistu struktuur

1.   Liikmesriigid koostavad kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatud allikate ja meetodite nimistu (kogurahvatulu nimistu). Kogurahvatulu nimistu koosneb 10 peatükist ja kogurahvatulu protsessitabelitest.

2.   Peatükid on järgmised:

| — | 1. peatükk. Arvepidamissüsteemi ülevaade |
| --- | --- |

—

1. peatükk. Arvepidamissüsteemi ülevaade

| — | 2. peatükk. Läbivaatamise põhimõtted ning hinnangute läbivaatamise ja lõpliku vormistamise ajakava. Pärast kogurahvatulu nimistu viimast versiooni tehtud olulisemad muudatused |
| --- | --- |

—

2. peatükk. Läbivaatamise põhimõtted ning hinnangute läbivaatamise ja lõpliku vormistamise ajakava. Pärast kogurahvatulu nimistu viimast versiooni tehtud olulisemad muudatused

| — | 3. peatükk. Tootmisel põhinev meetod |
| --- | --- |

—

3. peatükk. Tootmisel põhinev meetod

| — | 4. peatükk. Tuludel põhinev meetod |
| --- | --- |

—

4. peatükk. Tuludel põhinev meetod

| — | 5. peatükk. Kulutustel põhinev meetod |
| --- | --- |

—

5. peatükk. Kulutustel põhinev meetod

| — | 6. peatükk. Tasakaalustamine või integreerimine ja hinnangute valideerimine |
| --- | --- |

—

6. peatükk. Tasakaalustamine või integreerimine ja hinnangute valideerimine

| — | 7. peatükk. Ülevaade ammendavuse tagamiseks tehtavatest korrektsioonidest |
| --- | --- |

—

7. peatükk. Ülevaade ammendavuse tagamiseks tehtavatest korrektsioonidest

| — | 8. peatükk. Üleminek sisemajanduse koguproduktilt (SKP) kogurahvatulule |
| --- | --- |

—

8. peatükk. Üleminek sisemajanduse koguproduktilt (SKP) kogurahvatulule

| — | 9. peatükk. Peamised kasutatud klassifikatsioonid |
| --- | --- |

—

9. peatükk. Peamised kasutatud klassifikatsioonid

| — | 10. peatükk. Peamised kasutatud andmeallikad |
| --- | --- |

—

10. peatükk. Peamised kasutatud andmeallikad

3.   Kogurahvatulu protsessitabelid sisaldavad järgmist:

| a) | arvandmed kogurahvatulu koostamisprotsessi järjestikustel etappidel kasutatud eri allikaliikide puhul esitatud hinnangute ja tehtud korrektsioonide kohta; |
| --- | --- |

a)

arvandmed kogurahvatulu koostamisprotsessi järjestikustel etappidel kasutatud eri allikaliikide puhul esitatud hinnangute ja tehtud korrektsioonide kohta;

| b) | arvandmed kasutatud eri allikaliikide suhtelise suuruse ja selles koostamisprotsessis tehtud korrektsioonide kohta; |
| --- | --- |

b)

arvandmed kasutatud eri allikaliikide suhtelise suuruse ja selles koostamisprotsessis tehtud korrektsioonide kohta;

| c) | viited kogurahvatulu nimistu asjaomastele peatükkidele. |
| --- | --- |

c)

viited kogurahvatulu nimistu asjaomastele peatükkidele.

Artikkel 2

Üksikasjalik kord

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | kogurahvatulu nimistus kogurahvatulu hinnanguteks kasutatud allikate ja meetodite kirjelduses kasutatakse mõisteid ja määratlusi, mis vastavad ESA 2010-le; |
| --- | --- |

a)

kogurahvatulu nimistus kogurahvatulu hinnanguteks kasutatud allikate ja meetodite kirjelduses kasutatakse mõisteid ja määratlusi, mis vastavad ESA 2010-le;

| b) | kogurahvatulu nimistus kogurahvatulu hinnanguteks kasutatud allikate ja meetodite kirjeldus on põhjalik ja selge, kajastab kogurahvatulu nimistu koostamise ajal kehtinud menetlusi ning sisaldab teavet statistilistest ja haldusallikatest saadavate andmete muutmise kohta rahvamajanduse arvepidamise hinnanguteks, kasutades kontseptuaalseid, ammendavust tagavaid ja tasakaalustavaid korrektsioone, ning teavet valideerimismenetluste kohta; |
| --- | --- |

b)

kogurahvatulu nimistus kogurahvatulu hinnanguteks kasutatud allikate ja meetodite kirjeldus on põhjalik ja selge, kajastab kogurahvatulu nimistu koostamise ajal kehtinud menetlusi ning sisaldab teavet statistilistest ja haldusallikatest saadavate andmete muutmise kohta rahvamajanduse arvepidamise hinnanguteks, kasutades kontseptuaalseid, ammendavust tagavaid ja tasakaalustavaid korrektsioone, ning teavet valideerimismenetluste kohta;

| c) | eespool nimetatud kirjelduses kogurahvatulu koostamise protsessi üksikute etappide kohta esitatakse arvulised tõendid, mis on kooskõlas protsessitabelites esitatud teabega; |
| --- | --- |

c)

eespool nimetatud kirjelduses kogurahvatulu koostamise protsessi üksikute etappide kohta esitatakse arvulised tõendid, mis on kooskõlas protsessitabelites esitatud teabega;

| d) | arvulised tõendid põhinevad ühel viimastest aastatest, mille kohta on olemas lõplikud hinnangud (vaatlusaasta); |
| --- | --- |

d)

arvulised tõendid põhinevad ühel viimastest aastatest, mille kohta on olemas lõplikud hinnangud (vaatlusaasta);

| e) | kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatud allikaid ja meetodeid kasutatakse vaatlusaastale järgnevate aastate andmete koostamisel. |
| --- | --- |

e)

kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatud allikaid ja meetodeid kasutatakse vaatlusaastale järgnevate aastate andmete koostamisel.

Artikkel 3

Ajakohastuste ja edastuse ajakava

1.   Liikmesriigid edastavad kogurahvatulu nimistu komisjonile (Eurostat) 31. detsembriks 2021.

2.   Kogurahvatulu nimistu edaspidised ajakohastused tehakse ja edastatakse komisjonile (Eurostatile) 12 kuu jooksul pärast kogurahvatulu koostamise allikate või meetodite olulisemaid muutusi. Igal juhul ajakohastatakse kogurahvatulu nimistut vähemalt iga viie aasta järel.

3.   Liikmesriigid saadavad kogurahvatulu nimistu elektrooniliselt komisjoni (Eurostati) ühtsesse andmesisestusportaali.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 91, 29.3.2019, lk 19.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

2

---

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1547,

23. oktoober 2020,

millega parandatakse rakendusmääruse (EL) 2018/274 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide ja teadete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad asjakohaste kontrollide kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561) poolakeelset versiooni

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 91 punkti d ja artiklit 123,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/274 (2) poolakeelses versioonis on artikli 12 lõike 1 esimeses lõigus viga, mis muudab sätte tähendust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/274 (2) poolakeelses versioonis on artikli 12 lõike 1 esimeses lõigus viga, mis muudab sätte tähendust.

| (2) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/274 poolakeelset versiooni vastavalt parandada. Muudes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/274 poolakeelset versiooni vastavalt parandada. Muudes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

(ei puuduta eestikeelset versiooni)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/274, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide ja teadete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad asjakohaste kontrollide kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 60).

2

---

OTSUSED

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/5

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2020/1548,

13. oktoober 2020,

Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhi ametisse nimetamise kohta (EU BAM Rafah/2/2020)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2005. aasta ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2005/889/ÜVJP artikli 10 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomiteel volitus teha kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas nimetada ametisse missiooni juht. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2005/889/ÜVJP artikli 10 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomiteel volitus teha kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas nimetada ametisse missiooni juht.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 8. detsembril 2017 vastu poliitika- ja julgeolekukomitee otsuse (ÜVJP) 2017/2430, (2) millega nimetatakse Günther FREISLEBEN missiooni EU BAM Rafah juhiks 4. detsembrist 2017 kuni 30. juunini 2018. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 8. detsembril 2017 vastu poliitika- ja julgeolekukomitee otsuse (ÜVJP) 2017/2430, (2) millega nimetatakse Günther FREISLEBEN missiooni EU BAM Rafah juhiks 4. detsembrist 2017 kuni 30. juunini 2018.

| (3) | Günther FREISLEBENI volitusi missiooni EU BAM Rafah juhina on korrapäraselt pikendatud, viimati kuni 30. oktoobrini 2020 poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2020/1011 (3). |
| --- | --- |

(3)

Günther FREISLEBENI volitusi missiooni EU BAM Rafah juhina on korrapäraselt pikendatud, viimati kuni 30. oktoobrini 2020 poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2020/1011 (3).

| (4) | Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/955, (4) millega muudeti ühismeedet 2005/889/ÜVJP ja millega pikendati EU BAM Rafahi kestust kuni 30. juunini 2021, |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/955, (4) millega muudeti ühismeedet 2005/889/ÜVJP ja millega pikendati EU BAM Rafahi kestust kuni 30. juunini 2021,

| (5) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 8. oktoobril 2020 ettepaneku nimetada Mihai-Florin BULGARIU missiooni EU BAM Rafah juhiks, |
| --- | --- |

(5)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 8. oktoobril 2020 ettepaneku nimetada Mihai-Florin BULGARIU missiooni EU BAM Rafah juhiks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mihai-Florin BULGARIU nimetatakse Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhiks 1. novembrist 2020 kuni 30. juunini 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2020.

Brüssel, 13. oktoober 2020

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  ELT L 327, 14.12.2005, lk 28.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 8. detsembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/2430 Rafah piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhi ametisse nimetamise kohta (EU BAM Rafah/2/2017) (ELT L 344, 23.12.2017, lk 9).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 2. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1011, millega pikendatakse Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) missiooni juhi volitusi (EU BAM Rafah/1/2020) (ELT L 224, 13.7.2020, lk 9).

3

(4)  Nõukogu 30. juuni 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/955, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) (ELT L 212, 3.7.2020, lk 18).

4

---

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/7

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1549,

22. oktoober 2020,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/200/EÜ melon-maavitsa mosaiikviiruse ühendusse sissetoomise ja seal levimise vältimise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7139 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 1 ja artikli 37 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2004/200/EÜ (2) on sätestatud meetmed melon-maavitsa mosaiikviiruse liitu sissetoomise ja seal levimise vältimiseks tomati (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.) seemnete puhul. Selliseid meetmeid ei kohaldata lõpptarbijale ettenähtud seemnete suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2004/200/EÜ (2) on sätestatud meetmed melon-maavitsa mosaiikviiruse liitu sissetoomise ja seal levimise vältimiseks tomati (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.) seemnete puhul. Selliseid meetmeid ei kohaldata lõpptarbijale ettenähtud seemnete suhtes.

| (2) | Kõnealune taimekahjustaja ei ole kantud nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (3) I ega II lisasse ning selle suhtes on kohaldatud üksnes otsuse 2004/200/EÜ erinõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune taimekahjustaja ei ole kantud nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (3) I ega II lisasse ning selle suhtes on kohaldatud üksnes otsuse 2004/200/EÜ erinõudeid.

| (3) | Pärast kõnealuse taimekahjustajaga seotud taimetervisliku olukorra uut hindamist lisati nimetatud taimekahjustaja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (4) IV lisa F osasse, milles on loetletud liidu reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad ja konkreetsed istutamiseks ettenähtud taimed koos asjaomase köögiviljaseemne vastavate kategooriate ja piirmääradega. Selle kahjustaja suhtes on kohaldatud ka kõnealuse määruse V lisa E osas sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Pärast kõnealuse taimekahjustajaga seotud taimetervisliku olukorra uut hindamist lisati nimetatud taimekahjustaja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (4) IV lisa F osasse, milles on loetletud liidu reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad ja konkreetsed istutamiseks ettenähtud taimed koos asjaomase köögiviljaseemne vastavate kategooriate ja piirmääradega. Selle kahjustaja suhtes on kohaldatud ka kõnealuse määruse V lisa E osas sätestatud meetmeid.

| (4) | Otsus 2004/200/EÜ on seega aegunud ja tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Otsus 2004/200/EÜ on seega aegunud ja tuleks kehtetuks tunnistada.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2004/200/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. oktoober 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 27. veebruari 2004. aasta otsus 2004/200/EÜ melon-maavitsa mosaiikviiruse ühendusse sissetoomise ja seal levimise vältimise kohta (ELT L 64, 2.3.2004, lk 43).

2

(3)  Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

4

---

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/9

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1550,

23. oktoober 2020,

millega kehtestatakse aastateks 2021–2025 mitmeaastane kontrollikava, mille alusel komisjoni eksperdid teevad liikmesriikides liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrolli

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 118 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu toidutarneahela õigusnormide täitmise tagamise eest vastutavad liikmesriigid, kelle pädevad asutused jälgivad ja kontrollivad ametliku kontrolli abil, et asjaomaseid liidu nõudeid järgitakse ja nende täitmist tagatakse tõhusalt. Paralleelselt selle järelevalve ja kontrolliga on määruse (EL) 2017/625 artikliga 116 nõutud, et komisjoni eksperdid teeksid liikmesriikides kontrolle, sealhulgas auditeid liidu õigusaktide kohaldamise kohta. Neid komisjoni kontrolle tuleks teha toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja taimekaitsevahendite suhtes ning riiklike kontrollisüsteemide toimimise ja neid kontrollisüsteeme rakendavate pädevate asutuste suhtes, võttes arvesse koostoimet ühise põllumajanduspoliitika kontrollikorraga. |
| --- | --- |

(1)

Liidu toidutarneahela õigusnormide täitmise tagamise eest vastutavad liikmesriigid, kelle pädevad asutused jälgivad ja kontrollivad ametliku kontrolli abil, et asjaomaseid liidu nõudeid järgitakse ja nende täitmist tagatakse tõhusalt. Paralleelselt selle järelevalve ja kontrolliga on määruse (EL) 2017/625 artikliga 116 nõutud, et komisjoni eksperdid teeksid liikmesriikides kontrolle, sealhulgas auditeid liidu õigusaktide kohaldamise kohta. Neid komisjoni kontrolle tuleks teha toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja taimekaitsevahendite suhtes ning riiklike kontrollisüsteemide toimimise ja neid kontrollisüsteeme rakendavate pädevate asutuste suhtes, võttes arvesse koostoimet ühise põllumajanduspoliitika kontrollikorraga.

| (2) | Komisjon on koostanud mitmeaastase kontrollikava aastateks 2021–2025, mis on kooskõlas komisjoni ametiajaga ja kajastab komisjoni prioriteete. Selle kohaseid kontrolle teevad komisjoni eksperdid liikmesriikides, et kontrollida õigusaktide kohaldamist eespool nimetatud valdkondades. Prioriteetide seadmisel kasutati eri kriteeriume, muu hulgas kindlakstehtud risk tarbijatele, loomadele või taimedele, liikmesriikide varasemad tulemused piirkonnas, tootmismaht ning teave asjakohastest allikatest (nt Euroopa Toiduohutusamet) ning ametliku kontrolli teabehaldussüsteemist (IMSOC) ja selle komponentidest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on koostanud mitmeaastase kontrollikava aastateks 2021–2025, mis on kooskõlas komisjoni ametiajaga ja kajastab komisjoni prioriteete. Selle kohaseid kontrolle teevad komisjoni eksperdid liikmesriikides, et kontrollida õigusaktide kohaldamist eespool nimetatud valdkondades. Prioriteetide seadmisel kasutati eri kriteeriume, muu hulgas kindlakstehtud risk tarbijatele, loomadele või taimedele, liikmesriikide varasemad tulemused piirkonnas, tootmismaht ning teave asjakohastest allikatest (nt Euroopa Toiduohutusamet) ning ametliku kontrolli teabehaldussüsteemist (IMSOC) ja selle komponentidest.

| (3) | Selle mitmeaastase kontrollikavaga toetatakse komisjoni prioriteetseid valdkondi, milleks on „Euroopa roheline kokkulepe“ (2) ja „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (3). Kontrollikava aitab ka kaasa ühise põllumajanduspoliitika järelevalvele kooskõlas nõuetele vastavuse eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013 (4). Mitmeaastase kontrollikavaga ette nähtud kontrollid võimaldavad komisjonil täita oma õiguslikku kohustust teha järelevalvet liidu õiguse kohaldamise üle, kontrollides, et liikmesriikide ametlikud kontrollid asjaomastes valdkondades on kooskõlas liidu õigusaktidega, |
| --- | --- |

(3)

Selle mitmeaastase kontrollikavaga toetatakse komisjoni prioriteetseid valdkondi, milleks on „Euroopa roheline kokkulepe“ (2) ja „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (3). Kontrollikava aitab ka kaasa ühise põllumajanduspoliitika järelevalvele kooskõlas nõuetele vastavuse eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013 (4). Mitmeaastase kontrollikavaga ette nähtud kontrollid võimaldavad komisjonil täita oma õiguslikku kohustust teha järelevalvet liidu õiguse kohaldamise üle, kontrollides, et liikmesriikide ametlikud kontrollid asjaomastes valdkondades on kooskõlas liidu õigusaktidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas on esitatud mitmeaastane kontrollikava aastateks 2021–2025, mida järgivad liikmesriikides komisjoni eksperdid, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2017/625 artikli 116 lõikega 1.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

4

---

LISA

Käesolevas lisas on esitatud selliste kontrollide kava, mida komisjoni eksperdid teevad määrusega (EL) 2017/625 hõlmatud valdkondades liikmesriikides aastatel 2021–2025.

Komisjon on asjaomaseks ajavahemikuks kindlaks määranud teatavad prioriteetsed teemad sellistes valdkondades nagu toidu ja sööda ohutus, toidu kvaliteet, loomade tervis ja heaolu, taimetervis, taimekaitsevahendid ning riiklike kontrollisüsteemide ja pädevate asutuste toimimine.

Komisjoni kontrollid hõlmavad kõiki liikmesriike kõigis prioriteetsetes teemades. Konkreetseid teemasid, mille suhtes tehakse individuaalseid kontrolle, kohandatakse vastavalt iga riigi olukorrale.

Komisjoni eksperdid teevad kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle, auditeid ja dokumendianalüüse kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikliga 116.

Liikmesriikides aastatel 2021–2025 järgitav komisjoni mitmeaastane kontrollikava, mille alusel kontrollitakse eeskirjade kohaldamist määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõikes 2 loetletud valdkondades, hõlmab ka muid kõnealuses määruses kontrollimiseks ettenähtud valdkondi, nagu pettus ja impordikontroll. Kontrollikava on esitatud käesoleva lisa punktides 1–10 (jaotus teemade ja konkreetse eesmärkide kaupa) ning punktis 11 (jaotus aastate kaupa).

1.   Toit ja toiduohutus

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Loomne toit


  (nt imetajate ja lindude liha ja sellest saadud toodete, piima ja piimatoodete ning kalandustoodete ohutus ja elusate kahepoolmeliste karploomade tootmishügieen) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu toiduohutusalaseid õigusakte, millega reguleeritakse loomse toidu tootmist ja turule laskmist (mis hõlmab ka jälgitavust ja märgistamist, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide puhul), pöörates erilist tähelepanu imetajate ja lindude lihale ja sellest saadud toodetele, piimale ja piimatoodetele, kalandustoodetele ja elusatele kahepoolmelistele karploomadele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Toidu kaudu levivad zoonoosid


  (nt Salmonella) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse toidu kaudu levivate zoonooside tõrjet, pöörates erilist tähelepanu komisjoni kaasrahastatud riiklike veterinaarprogrammide rakendamise tasemele ja nende tulemuslikkusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Mitteloomne toit


  (nt puu- ja köögiviljade, ürtide, vürtside ning idandite ohutus) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu toiduohutusalaseid õigusakte, millega reguleeritakse mitteloomse toidu tootmist ja turule laskmist (mis hõlmab ka jälgitavust ja märgistamist, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide puhul), pöörates erilist tähelepanu mikrobioloogilisele ohutusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Jäägid elusloomades ja loomses toidus


  (veterinaarravimite, pestitsiidide ja saasteainete jäägid) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse veterinaarravimite, pestitsiidide ja saasteainete jääke elusloomades ja loomses toidus.
  Kontrollida, et liikmesriikide esitatud jääkide kontrolli kavad vastavad asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud nõuetele. |
| Saasteained mitteloomses toidus


  (nt mükotoksiinid) | Kontrollida liikmesriikide mitmeaastaste riiklike kontrollikavade ja nendega seotud aruannete põhjal, kas mitteloomses toidus sisalduvate saasteainete ametlik kontroll vastab asjaomastes kohaldatavates liidu õigusaktides sätestatud nõuetele. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Loomne toit

(nt imetajate ja lindude liha ja sellest saadud toodete, piima ja piimatoodete ning kalandustoodete ohutus ja elusate kahepoolmeliste karploomade tootmishügieen)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu toiduohutusalaseid õigusakte, millega reguleeritakse loomse toidu tootmist ja turule laskmist (mis hõlmab ka jälgitavust ja märgistamist, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide puhul), pöörates erilist tähelepanu imetajate ja lindude lihale ja sellest saadud toodetele, piimale ja piimatoodetele, kalandustoodetele ja elusatele kahepoolmelistele karploomadele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Toidu kaudu levivad zoonoosid

(nt Salmonella)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse toidu kaudu levivate zoonooside tõrjet, pöörates erilist tähelepanu komisjoni kaasrahastatud riiklike veterinaarprogrammide rakendamise tasemele ja nende tulemuslikkusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Mitteloomne toit

(nt puu- ja köögiviljade, ürtide, vürtside ning idandite ohutus)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu toiduohutusalaseid õigusakte, millega reguleeritakse mitteloomse toidu tootmist ja turule laskmist (mis hõlmab ka jälgitavust ja märgistamist, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide puhul), pöörates erilist tähelepanu mikrobioloogilisele ohutusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Jäägid elusloomades ja loomses toidus

(veterinaarravimite, pestitsiidide ja saasteainete jäägid)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse veterinaarravimite, pestitsiidide ja saasteainete jääke elusloomades ja loomses toidus.

Kontrollida, et liikmesriikide esitatud jääkide kontrolli kavad vastavad asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud nõuetele.

Saasteained mitteloomses toidus

(nt mükotoksiinid)

Kontrollida liikmesriikide mitmeaastaste riiklike kontrollikavade ja nendega seotud aruannete põhjal, kas mitteloomses toidus sisalduvate saasteainete ametlik kontroll vastab asjaomastes kohaldatavates liidu õigusaktides sätestatud nõuetele.

2.   Sööt ja söödaohutus

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Üldine söödahügieen


  (söödahügieen, ettevõtete tunnustamine ja registreerimine, jälgitavus, märgistamine ja saasteained) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse söödahügieeni, pöörates erilist tähelepanu söödahügieenile, ettevõtete tunnustamisele ja registreerimisele, saasteainetele ning jälgitavusele ja märgistamisele, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide puhul, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Ravimsööt | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad ravimsööda tootmist reguleerivaid liidu õiguslikke nõudeid, mida kohaldatakse alates 2022. aasta jaanuarist. |
| Loomsed kõrvalsaadused ja neist saadud tooted


  (lihasektor, töötlemisettevõtted) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse liidus toodetud või liidu turule lastud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemist, kasutamist ja kõrvaldamist, pöörates erilist tähelepanu lihasektorile ja töötlemisettevõtetele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Üldine söödahügieen

(söödahügieen, ettevõtete tunnustamine ja registreerimine, jälgitavus, märgistamine ja saasteained)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse söödahügieeni, pöörates erilist tähelepanu söödahügieenile, ettevõtete tunnustamisele ja registreerimisele, saasteainetele ning jälgitavusele ja märgistamisele, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide puhul, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Ravimsööt

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad ravimsööda tootmist reguleerivaid liidu õiguslikke nõudeid, mida kohaldatakse alates 2022. aasta jaanuarist.

Loomsed kõrvalsaadused ja neist saadud tooted

(lihasektor, töötlemisettevõtted)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse liidus toodetud või liidu turule lastud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemist, kasutamist ja kõrvaldamist, pöörates erilist tähelepanu lihasektorile ja töötlemisettevõtetele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

3.   Loomatervis

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Aktiivsed episootilised haigused


  (nt sigade Aafrika katk, lindude kõrge patogeensusega gripp) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse peamiste aktiivsete loomataudide (nagu sigade Aafrika katku ja lindude kõrge patogeensusega gripi) tõrjet, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Muu kui toidu kaudu levivad zoonoosid


  (nt marutaud) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse muu kui toidu kaudu levivate zoonooside tõrjet, pöörates erilist tähelepanu komisjoni kaasrahastatud riiklike veterinaarprogrammide rakendamise tasemele ja nende tulemuslikkusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Ensootilised haigused


  (nt tuberkuloos, brutselloos) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse ensootiliste haiguste tõrjet, pöörates erilist tähelepanu komisjoni kaasrahastatud riiklike veterinaarprogrammide rakendamise tasemele ja nende tulemuslikkusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Valmisolek ja ennetamine


  (erandolukorras tegutsemise kava) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse valmisolekut tulla toime mitme episootiliste haiguste puhanguga, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Aktiivsed episootilised haigused

(nt sigade Aafrika katk, lindude kõrge patogeensusega gripp)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse peamiste aktiivsete loomataudide (nagu sigade Aafrika katku ja lindude kõrge patogeensusega gripi) tõrjet, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Muu kui toidu kaudu levivad zoonoosid

(nt marutaud)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse muu kui toidu kaudu levivate zoonooside tõrjet, pöörates erilist tähelepanu komisjoni kaasrahastatud riiklike veterinaarprogrammide rakendamise tasemele ja nende tulemuslikkusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Ensootilised haigused

(nt tuberkuloos, brutselloos)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse ensootiliste haiguste tõrjet, pöörates erilist tähelepanu komisjoni kaasrahastatud riiklike veterinaarprogrammide rakendamise tasemele ja nende tulemuslikkusele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Valmisolek ja ennetamine

(erandolukorras tegutsemise kava)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse valmisolekut tulla toime mitme episootiliste haiguste puhanguga, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

4.   Loomade heaolu

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Transport


  (veokõlbmatud loomad, loomaveolaevad, võõrutamata vasikad, loomade transiidiks kasutatavad kontrollpunktid) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse loomade heaolu transpordi ajal, pöörates erilist tähelepanu veokõlbmatutele loomadele, loomaveolaevadele, võõrutamata vasikatele ja loomade transiidiks kasutatavatele kontrollpunktidele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Põllumajandusettevõttes


  (munakanad) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse munakanade heaolu nende pidamise ajal, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Tapmine


  (mäletsejalised, kodulinnud) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse mäletsejaliste ja kodulindude heaolu tapmise ajal, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Transport

(veokõlbmatud loomad, loomaveolaevad, võõrutamata vasikad, loomade transiidiks kasutatavad kontrollpunktid)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse loomade heaolu transpordi ajal, pöörates erilist tähelepanu veokõlbmatutele loomadele, loomaveolaevadele, võõrutamata vasikatele ja loomade transiidiks kasutatavatele kontrollpunktidele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Põllumajandusettevõttes

(munakanad)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse munakanade heaolu nende pidamise ajal, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Tapmine

(mäletsejalised, kodulinnud)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse mäletsejaliste ja kodulindude heaolu tapmise ajal, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

5.   Taimetervis

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Taimekahjurite puhangud


  (märkimisväärset ohtu kujutavad) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse liidu territooriumil avastatud taimekahjurite tõrjet, pöörates erilist tähelepanu märkimisväärset ohtu kujutavatele kahjuritele, näiteks Xylella fastidiosa, tomati-pruunmädaniku viirusele, männi nematoodile, sikkudele perekonnast Anoplophora, perekonda Trioza kuuluvatele kahjuritele ja teistele prioriteetsetena kindlaks määratud kahjulikele organismidele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Valmisolek ja ennetamine


  (erandolukorras tegutsemise kava) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse taimetervise alaste erandolukorras tegutsemise kavade koostamist ja ajakohastamist. |
| Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires


  (taimepassid) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu taimetervisealaseid õigusakte, millega reguleeritakse taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires, pöörates erilist tähelepanu taimepassidele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Taimekahjurite puhangud

(märkimisväärset ohtu kujutavad)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse liidu territooriumil avastatud taimekahjurite tõrjet, pöörates erilist tähelepanu märkimisväärset ohtu kujutavatele kahjuritele, näiteks Xylella fastidiosa, tomati-pruunmädaniku viirusele, männi nematoodile, sikkudele perekonnast Anoplophora, perekonda Trioza kuuluvatele kahjuritele ja teistele prioriteetsetena kindlaks määratud kahjulikele organismidele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Valmisolek ja ennetamine

(erandolukorras tegutsemise kava)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse taimetervise alaste erandolukorras tegutsemise kavade koostamist ja ajakohastamist.

Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires

(taimepassid)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu taimetervisealaseid õigusakte, millega reguleeritakse taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires, pöörates erilist tähelepanu taimepassidele, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

6.   Taimekaitsevahendite turulelaskmine ja kasutamine ning pestitsiidide säästev kasutamine

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Taimekaitsevahendid


  (pestitsiidide lubamine, turustamine ja kasutamine; pestitsiidide jäägid) | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse taimekaitsevahendite lubamist, turulelaskmist ja kasutamist ning pestitsiidide jääke, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Pestitsiidide säästev kasutamine | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse pestitsiidide säästvat kasutamist, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Taimekaitsevahendid

(pestitsiidide lubamine, turustamine ja kasutamine; pestitsiidide jäägid)

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse taimekaitsevahendite lubamist, turulelaskmist ja kasutamist ning pestitsiidide jääke, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Pestitsiidide säästev kasutamine

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse pestitsiidide säästvat kasutamist, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

7.   Toidu kvaliteet

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Mahepõllumajandus | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse mahetoodete tootmist ja märgistamist (sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist), ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Geograafilised tähised | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse geograafiliste tähiste (kaitstud päritolunimetuste (KPN), kaitstud geograafiliste tähiste (KGT) ja garanteeritud traditsiooniline toodete (GTT)) puhul tootmist ja märgistamist, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Mahepõllumajandus

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse mahetoodete tootmist ja märgistamist (sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist), ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Geograafilised tähised

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse geograafiliste tähiste (kaitstud päritolunimetuste (KPN), kaitstud geograafiliste tähiste (KGT) ja garanteeritud traditsiooniline toodete (GTT)) puhul tootmist ja märgistamist, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

8.   Kolmandatest riikidest pärit loomade ja kaupade sisenemine liitu

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Loomade ja kaupade ametlik kontroll | Kontrollida, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, mis on seotud kolmandatest riikidest liitu sisenevate loomade ja kaupade ametliku kontrolli tegemisega.
  Kontrollida, et kolmandatest riikidest liitu sisenevad loomad ja kaubad vastavad liitu sisenemise suhtes kohaldatavatele liidu üld- ja erinõuetele.
  Erilist tähelepanu pööratakse määrusega (EL) 2017/625 kehtestatud eeskirjadele ning sellega seotud delegeeritud ja rakendusaktidele. |
| Piiripunktide vastavus nõuetele | Kontrollida, et liikmesriikide poolt määramiseks esitatud piiripunktid vastavad enne nende määramist miinimumnõuetele, mis on kohaldatavates liidu õigusaktides sätestatud piiripunktide, sealhulgas kontrollikeskuste kohta.
  Kontrollida, et piiripunktid, määratud sisenemiskohad, sisenemiskohad ja esimesed sissetoomiskohad, mis on määruse (EL) 2017/625 artikli 61 lõike 2 kohaselt ümber määratud, vastavad kohaldatavatele miinimumnõuetele.
  Kontrollida, et määruse (EL) 2017/625 artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud muud kontrollpunktid kui piiripunktid vastavad kohaldatavatele miinimumnõuetele. |
| Ametlik taimetervisekontroll | Kontrollida, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, mis on seotud kolmandatest riikidest liitu sisenevate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ametliku taimetervisekontrolliga.
  Tagada, et kolmandatest riikidest liitu sisenevad taimed, taimsed saadused ja muud objektid vastavad selleks, et need võiksid liitu siseneda, kohaldatavatele liidu taimetervise nõuetele. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Loomade ja kaupade ametlik kontroll

Kontrollida, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, mis on seotud kolmandatest riikidest liitu sisenevate loomade ja kaupade ametliku kontrolli tegemisega.

Kontrollida, et kolmandatest riikidest liitu sisenevad loomad ja kaubad vastavad liitu sisenemise suhtes kohaldatavatele liidu üld- ja erinõuetele.

Erilist tähelepanu pööratakse määrusega (EL) 2017/625 kehtestatud eeskirjadele ning sellega seotud delegeeritud ja rakendusaktidele.

Piiripunktide vastavus nõuetele

Kontrollida, et liikmesriikide poolt määramiseks esitatud piiripunktid vastavad enne nende määramist miinimumnõuetele, mis on kohaldatavates liidu õigusaktides sätestatud piiripunktide, sealhulgas kontrollikeskuste kohta.

Kontrollida, et piiripunktid, määratud sisenemiskohad, sisenemiskohad ja esimesed sissetoomiskohad, mis on määruse (EL) 2017/625 artikli 61 lõike 2 kohaselt ümber määratud, vastavad kohaldatavatele miinimumnõuetele.

Kontrollida, et määruse (EL) 2017/625 artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud muud kontrollpunktid kui piiripunktid vastavad kohaldatavatele miinimumnõuetele.

Ametlik taimetervisekontroll

Kontrollida, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, mis on seotud kolmandatest riikidest liitu sisenevate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ametliku taimetervisekontrolliga.

Tagada, et kolmandatest riikidest liitu sisenevad taimed, taimsed saadused ja muud objektid vastavad selleks, et need võiksid liitu siseneda, kohaldatavatele liidu taimetervise nõuetele.

9.   Antimikroobikumiresistentsus

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad õigusakte, millega reguleeritakse zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seiret, ning aidata seega täielikult rakendada 2017. aasta Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (1). |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad õigusakte, millega reguleeritakse zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seiret, ning aidata seega täielikult rakendada 2017. aasta Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (1).

10.   Toidutarneahela üldaspektid

| Prioriteetne teema | Konkreetsed eesmärgid |
| --- | --- |
| Pettus | Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse toidutarneahelas kasutatavate pettuslike või ebaausate tavade kindlakstegemist ja nende suhtes järelmeetmete võtmist, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist. |
| Auditisoovituste järelmeetmed


  (sektoris ja üldiselt) | Kontrollida, et liikmesriigid võtavad asjakohaseid järelmeetmeid komisjoni kontrollide käigus kindlakstehtud konkreetsete või süstemaatiliste puuduste kõrvaldamiseks. |
| Ekspordikontroll | Kontrollida liikmesriikide ametlikku kontrolli, mis on tehtud ekspordi sertifitseerimisnõuete täitmise kohta. |

Prioriteetne teema

Konkreetsed eesmärgid

Pettus

Kontrollida, kuidas liikmesriigid järgivad kohaldatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse toidutarneahelas kasutatavate pettuslike või ebaausate tavade kindlakstegemist ja nende suhtes järelmeetmete võtmist, ning kontrollida vastava ametliku kontrolli tegemist.

Auditisoovituste järelmeetmed

(sektoris ja üldiselt)

Kontrollida, et liikmesriigid võtavad asjakohaseid järelmeetmeid komisjoni kontrollide käigus kindlakstehtud konkreetsete või süstemaatiliste puuduste kõrvaldamiseks.

Ekspordikontroll

Kontrollida liikmesriikide ametlikku kontrolli, mis on tehtud ekspordi sertifitseerimisnõuete täitmise kohta.

11.   2021.–2025. aasta mitmeaastase kontrollikava jaotus aastate kaupa

| Valdkond | Prioriteetne teema | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toit ja toiduohutus | Loomne toit | Imetajate ja lindude liha ja sellest saadud toodete, piima ja piimatoodete, kalandustoodete ja elusate kahepoolmeliste karploomade ohutus |
| Toidu kaudu levivad zoonoosid | Prioriteetsed zoonoosid

  (näiteks Salmonella) |
| Mitteloomne toit | Puu- ja köögiviljade, ürtide, vürtside ning idandite ohutus |
| Jäägid | Jäägid elusloomades ja loomses toidus |
| Saasteained | Saasteained mitteloomses toidus |
| Sööt ja söödaohutus | Sööda ohutus | Üldine söödahügieen | |
| | Ravimsööt |
| Loomsed kõrvalsaadused ja neist saadud tooted | |
| Loomatervis | Aktiivsed episootilised haigused | Prioriteetsed haigused

  (näiteks sigade Aafrika katk, lindude kõrge patogeensusega gripp) |
| Muu kui toidu kaudu levivad zoonoosid | Prioriteetsed zoonoosid

  (näiteks marutaud) |
| Ensootilised haigused | Haigused, mille suhtes rakendatakse tõrjekavasid

  (näiteks tuberkuloos, brutselloos) |
| Valmisolek ja ennetamine | | Loomatervishoiualane erandolukorra plaanimine |
| Loomade heaolu | Transport | | Veokõlbmatud loomad, loomaveolaevad, võõrutamata vasikad | |
| Loomade transiidiks kasutatavad kontrollpunktid | |
| Põllumajandusettevõttes | Munakanad | |
| Tapmine | Mäletsejalised, kodulinnud | |
| Taimetervis | Taimekahjurite puhangud | Prioriteetsed kahjurid

  (näiteks Xylella fastidiosa, tomati-pruunmädaniku viirus, männi nematood, sikud perekonnast Anoplophora, perekonda Trioza kuuluvad kahjurid) |
| Valmisolek ja ennetamine | | Taimetervishoiualane erandolukorra plaanimine |
| Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires | | Taimepassid |
| Taimekaitsevahendid ja pestitsiidide säästev kasutamine | Taimekaitsevahendid | | Pestitsiidide lubamine, turustamine ja kasutamine |
| Pestitsiidide jäägid |
| Pestitsiidide säästev kasutamine | Pestitsiidide säästev kasutamine |

Valdkond

Prioriteetne teema

2021

2022

2023

2024

2025

Toit ja toiduohutus

Loomne toit

Imetajate ja lindude liha ja sellest saadud toodete, piima ja piimatoodete, kalandustoodete ja elusate kahepoolmeliste karploomade ohutus

Toidu kaudu levivad zoonoosid

Prioriteetsed zoonoosid

(näiteks Salmonella)

Mitteloomne toit

Puu- ja köögiviljade, ürtide, vürtside ning idandite ohutus

Jäägid

Jäägid elusloomades ja loomses toidus

Saasteained

Saasteained mitteloomses toidus

Sööt ja söödaohutus

Sööda ohutus

Üldine söödahügieen

Ravimsööt

Loomsed kõrvalsaadused ja neist saadud tooted

Loomatervis

Aktiivsed episootilised haigused

Prioriteetsed haigused

(näiteks sigade Aafrika katk, lindude kõrge patogeensusega gripp)

Muu kui toidu kaudu levivad zoonoosid

Prioriteetsed zoonoosid

(näiteks marutaud)

Ensootilised haigused

Haigused, mille suhtes rakendatakse tõrjekavasid

(näiteks tuberkuloos, brutselloos)

Valmisolek ja ennetamine

Loomatervishoiualane erandolukorra plaanimine

Loomade heaolu

Transport

Veokõlbmatud loomad, loomaveolaevad, võõrutamata vasikad

Loomade transiidiks kasutatavad kontrollpunktid

Põllumajandusettevõttes

Munakanad

Tapmine

Mäletsejalised, kodulinnud

Taimetervis

Taimekahjurite puhangud

Prioriteetsed kahjurid

(näiteks Xylella fastidiosa, tomati-pruunmädaniku viirus, männi nematood, sikud perekonnast Anoplophora, perekonda Trioza kuuluvad kahjurid)

Valmisolek ja ennetamine

Taimetervishoiualane erandolukorra plaanimine

Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires

Taimepassid

Taimekaitsevahendid ja pestitsiidide säästev kasutamine

Taimekaitsevahendid

Pestitsiidide lubamine, turustamine ja kasutamine

Pestitsiidide jäägid

Pestitsiidide säästev kasutamine

Pestitsiidide säästev kasutamine

| Valdkond | Prioriteetne teema | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toidu kvaliteet | Mahepõllumajandus | Mahepõllumajandus |
| Geograafilised tähised | KPNi, KGT, GTT kasutamine ja märgistamine |
| Kolmandatest riikidest pärit loomade ja kaupade sisenemine liitu | Loomade ja kaupade ametlik kontroll | Loomade ja kaupade ametlik kontroll |
| Piiripunktid | Piiripunktide vastavus nõuetele |
| Ametlik taimetervisekontroll | Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ametlik taimetervisekontroll | |
| ANTIMIKROOBIKUMIRESISTENTSUS | Seire | | Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire |
| Toidutarneahela üldaspektid | Pettus | Kohapealne kord pettuslike ja ebaausate tavade vastu võitlemiseks | |
| Järelmeetmed | Auditisoovituste järelmeetmed |
| Eksport | Komisjoni järelevalve liikmesriikide poolt ekspordi sertifitseerimisnõuete täitmise kohta tehtud ametliku kontrolli üle |

Valdkond

Prioriteetne teema

2021

2022

2023

2024

2025

Toidu kvaliteet

Mahepõllumajandus

Mahepõllumajandus

Geograafilised tähised

KPNi, KGT, GTT kasutamine ja märgistamine

Kolmandatest riikidest pärit loomade ja kaupade sisenemine liitu

Loomade ja kaupade ametlik kontroll

Loomade ja kaupade ametlik kontroll

Piiripunktid

Piiripunktide vastavus nõuetele

Ametlik taimetervisekontroll

Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ametlik taimetervisekontroll

ANTIMIKROOBIKUMIRESISTENTSUS

Seire

Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire

Toidutarneahela üldaspektid

Pettus

Kohapealne kord pettuslike ja ebaausate tavade vastu võitlemiseks

Järelmeetmed

Auditisoovituste järelmeetmed

Eksport

Komisjoni järelevalve liikmesriikide poolt ekspordi sertifitseerimisnõuete täitmise kohta tehtud ametliku kontrolli üle

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

SOOVITUSED

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/19

---

NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2020/1551,

22. oktoober 2020,

millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“). 16. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1052, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (2). 30. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1144, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (3).

  7.augustil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1186, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (4). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“). 16. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1052, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (2). 30. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1144, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (3).

7.augustil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1186, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (4).

| (2) | Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

| (3) | Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust jätta välja Kanada, Gruusia ja Tuneesia ning loetelusse tuleks lisada Singapur. Ühtlasi tuleks selgitada, et vastastikkuse kinnitamisest olenevalt peaks Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna ja Macau erihalduspiirkonna puhul reisimine olema võimalik. |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust jätta välja Kanada, Gruusia ja Tuneesia ning loetelusse tuleks lisada Singapur. Ühtlasi tuleks selgitada, et vastastikkuse kinnitamisest olenevalt peaks Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna ja Macau erihalduspiirkonna puhul reisimine olema võimalik.

| (4) | Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 22. oktoobrist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. |
| --- | --- |

(4)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 22. oktoobrist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

| (6) | Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (5) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (5) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (8) | Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (9) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3, |
| --- | --- |

(9)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Nõukogu soovitust (EL) 2020/912 (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2020/1052, soovitusega (EL) 2020/1144 ja soovitusega (EL) 2020/1186) Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

| 1) | Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „1. | Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 22. oktoobrist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.

Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 22. oktoobrist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“

| 2) | Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:„

  I LISA
  Kolmandad riigid ja erihalduspiirkonnad, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut






  I. | RIIGID






  1. | AUSTRAALIA |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

I LISA

Kolmandad riigid ja erihalduspiirkonnad, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut

I.

RIIGID

1.

AUSTRAALIA

| 2. | JAAPAN |
| --- | --- |

2.

JAAPAN

| 3. | UUS-MEREMAA |
| --- | --- |

3.

UUS-MEREMAA

| 4. | RWANDA |
| --- | --- |

4.

RWANDA

| 5. | SINGAPUR |
| --- | --- |

5.

SINGAPUR

| 6. | LÕUNA-KOREA |
| --- | --- |

6.

LÕUNA-KOREA

| 7. | TAI |
| --- | --- |

7.

TAI

| 8. | URUGUAY |
| --- | --- |

8.

URUGUAY

| 9. | HIINA (*1) |
| --- | --- |

9.

HIINA (*1)

| II. | HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD






  1. | Hongkongi erihalduspiirkond  (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

1.

Hongkongi erihalduspiirkond  (*1)

| 2. | Macau erihalduspiirkond  (*1) |
| --- | --- |

2.

Macau erihalduspiirkond  (*1)

(*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

*1

(*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

*1

(*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

*1

Brüssel, 22. oktoober 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 230, 17.7.2020, lk 26.

2

(3)  
  ELT L 248, 31.7.2020, lk 26.

3

(4)  
  ELT L 261, 11.8.2020, lk 83.

4

(5)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

5

acquis

(6)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

6

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

---

SUUNISED

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/22

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2020/1552,

14. oktoober 2020,

millega muudetakse suunist EKP/2013/23 valitsuse finantsstatistika kohta (EKP/2020/50)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 479/2009, 25. mai 2009, Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (2)

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (3) eelkõige selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valitsuse finantsstatistika valdkonna andmete kvaliteedi hindamine toimub kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistika kvaliteediraamistikuga, mille osaks on EKP juhatuse regulaarne aruanne EKP nõukogule. Andmekvaliteedi jälgimine on kriitilise tähtsusega ja seda tuleb teostada õigeaegselt. |
| --- | --- |

(1)

Valitsuse finantsstatistika valdkonna andmete kvaliteedi hindamine toimub kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistika kvaliteediraamistikuga, mille osaks on EKP juhatuse regulaarne aruanne EKP nõukogule. Andmekvaliteedi jälgimine on kriitilise tähtsusega ja seda tuleb teostada õigeaegselt.

| (2) | Samas tuleb saavutada õige tasakaal jälgimise vajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel. Seetõttu tuleb ajakohastada EKP juhatuse poolt EKP nõukogule esitatava valitsuse finantsstatistika kvaliteedi aruannete sagedust. Kvaliteetseks analüüsiks peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule käesoleva suunise kohase esimese aruande 30. juuniks 2023. |
| --- | --- |

(2)

Samas tuleb saavutada õige tasakaal jälgimise vajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel. Seetõttu tuleb ajakohastada EKP juhatuse poolt EKP nõukogule esitatava valitsuse finantsstatistika kvaliteedi aruannete sagedust. Kvaliteetseks analüüsiks peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule käesoleva suunise kohase esimese aruande 30. juuniks 2023.

| (3) | Kui andmekvaliteedis ilmnevad olulised probleemid, on kohane anda EKP juhatusele võimalus esitada EKP nõukogule vajalikuks peetavaid lisaaruandeid. Samal põhjusel on kohane sätestada, et EKP juhatusel on õigus seda omal äranägemisel teha esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui andmekvaliteedis ilmnevad olulised probleemid, on kohane anda EKP juhatusele võimalus esitada EKP nõukogule vajalikuks peetavaid lisaaruandeid. Samal põhjusel on kohane sätestada, et EKP juhatusel on õigus seda omal äranägemisel teha esimesel võimalusel.

| (4) | Viimastel aastatel on kasutusele võetud uusi jälgimisvahendeid. Seetõttu tuleb ajakohastada andmekvaliteedi jälgimise ja aruandluse kontekstis tehtavate hindamiste ulatust. |
| --- | --- |

(4)

Viimastel aastatel on kasutusele võetud uusi jälgimisvahendeid. Seetõttu tuleb ajakohastada andmekvaliteedi jälgimise ja aruandluse kontekstis tehtavate hindamiste ulatust.

| (5) | Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga suunist 2014/2/EL (EKP/2013/23) (4) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga suunist 2014/2/EL (EKP/2013/23) (4) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2013/23 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikli 7 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:






  „2. | EKP juhatus esitab EKP nõukogule kahe aasta aruande valitsuse finantsstatistika kvaliteedi kohta. EKP juhatus esitab aruande EKP nõukogule igale asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta 30. juuniks. Esimene kahe aasta aruanne tuleb esitada 30. juuniks 2023. |
| --- | --- | --- |

1.

artikli 7 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„2.

EKP juhatus esitab EKP nõukogule kahe aasta aruande valitsuse finantsstatistika kvaliteedi kohta. EKP juhatus esitab aruande EKP nõukogule igale asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta 30. juuniks. Esimene kahe aasta aruanne tuleb esitada 30. juuniks 2023.

| 3. | Lõikes 2 osutatud aruanne hõlmab vähemalt järgmist:






  a) | andmete hõlmatus, |
| --- | --- | --- |

3.

Lõikes 2 osutatud aruanne hõlmab vähemalt järgmist:

a)

andmete hõlmatus,

| b) | andmete vastavuse määr asjaomastele määratlustele, |
| --- | --- |

b)

andmete vastavuse määr asjaomastele määratlustele,

| c) | paranduste maht, ja |
| --- | --- |

c)

paranduste maht, ja

| d) | puudujäägi/võla ülemäärase korrigeerimise analüüs.“; |
| --- | --- |

d)

puudujäägi/võla ülemäärase korrigeerimise analüüs.“;

| 2. | artiklis 7 lisatakse järgmine lõige 4:






  „4. | Kui EKP juhatus täheldab tõsiseid probleeme andmekvaliteediga, võib ta vajaduse korral esitada EKP nõukogule täiendavaid aruandeid.“ |
| --- | --- | --- |

2.

artiklis 7 lisatakse järgmine lõige 4:

„4.

Kui EKP juhatus täheldab tõsiseid probleeme andmekvaliteediga, võib ta vajaduse korral esitada EKP nõukogule täiendavaid aruandeid.“

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi keskpangad peavad käesolevat suunist järgima alates 1. juulist 2021. Käesoleva suunise artikli 1 lõiget 2 tuleb järgida alates päevast, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 14. oktoober 2020

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

2

(3)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

3

(4)  Euroopa Keskpanga suunis 2014/2/EL, 25. juuli 2013, valitsuse finantsstatistika kohta (EKP/2013/23) (ELT L 2, 7.1.2014, lk 12).

4

---

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/24

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2020/1553,

14. oktoober 2020,

millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2020/51)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Institutsionaalne sektor hindab euroala finantskontode kvartaliandmete kvaliteeti kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistika kvaliteediraamistikuga, mille osaks on EKP juhatuse regulaarne aruanne EKP nõukogule. Andmekvaliteedi jälgimine on kriitilise tähtsusega ja seda tuleb teostada õigeaegselt. |
| --- | --- |

(1)

Institutsionaalne sektor hindab euroala finantskontode kvartaliandmete kvaliteeti kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistika kvaliteediraamistikuga, mille osaks on EKP juhatuse regulaarne aruanne EKP nõukogule. Andmekvaliteedi jälgimine on kriitilise tähtsusega ja seda tuleb teostada õigeaegselt.

| (2) | Samas tuleb saavutada õige tasakaal jälgimise vajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel. Seetõttu tuleb ajakohastada EKP juhatuse poolt EKP nõukogule esitatavate finantskontode kvartaliandmete kvaliteedi aruannete sagedust. Kvaliteetseks analüüsiks peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule käesoleva suunise kohase esimese aruande 30. juuniks 2023. |
| --- | --- |

(2)

Samas tuleb saavutada õige tasakaal jälgimise vajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel. Seetõttu tuleb ajakohastada EKP juhatuse poolt EKP nõukogule esitatavate finantskontode kvartaliandmete kvaliteedi aruannete sagedust. Kvaliteetseks analüüsiks peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule käesoleva suunise kohase esimese aruande 30. juuniks 2023.

| (3) | Kui andmekvaliteedis ilmnevad olulised probleemid, on kohane anda EKP juhatusele võimalus esitada EKP nõukogule vajalikuks peetavaid lisaaruandeid. Samal põhjusel on kohane sätestada, et EKP juhatusel on õigus seda omal äranägemisel teha esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui andmekvaliteedis ilmnevad olulised probleemid, on kohane anda EKP juhatusele võimalus esitada EKP nõukogule vajalikuks peetavaid lisaaruandeid. Samal põhjusel on kohane sätestada, et EKP juhatusel on õigus seda omal äranägemisel teha esimesel võimalusel.

| (4) | Kooskõlas EKP statistika kvaliteediraamistikuga on kohane, et teatav teave nendes aruannetes avaldatakse. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas EKP statistika kvaliteediraamistikuga on kohane, et teatav teave nendes aruannetes avaldatakse.

| (5) | Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga suunist 2014/3/EL (EKP/2013/24) (2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga suunist 2014/3/EL (EKP/2013/24) (2) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2013/24 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | EKP juhatus esitab EKP nõukogule kahe aasta aruande finantskontode kvartaliandmete kvaliteedi kohta. EKP juhatus esitab aruande EKP nõukogule igale asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta 30. juuniks. Esimene kahe aasta aruanne tuleb esitada 30. juuniks 2023.“; |
| --- | --- | --- |

1.

artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

EKP juhatus esitab EKP nõukogule kahe aasta aruande finantskontode kvartaliandmete kvaliteedi kohta. EKP juhatus esitab aruande EKP nõukogule igale asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta 30. juuniks. Esimene kahe aasta aruanne tuleb esitada 30. juuniks 2023.“;

| 2. | artiklis 7 lisatakse järgmised lõiked:






  a) | lisatakse järgmine lõige 3:






  „3. | Lõikes 2 osutatud aruanne hõlmab vähemalt järgmist:






  a) | andmete hõlmatus, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

artiklis 7 lisatakse järgmised lõiked:

a)

lisatakse järgmine lõige 3:

„3.

Lõikes 2 osutatud aruanne hõlmab vähemalt järgmist:

a)

andmete hõlmatus,

| b) | andmete vastavuse määr asjaomastele määratlustele, ja |
| --- | --- |

b)

andmete vastavuse määr asjaomastele määratlustele, ja

| c) | paranduste maht.“; |
| --- | --- |

c)

paranduste maht.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige 4:






  „4. | Pärast aruande esitamist EKP nõukogule kooskõlas lõikega 2 võib EKP juhatus avaldada aruande osaliselt või tervikuna.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 4:

„4.

Pärast aruande esitamist EKP nõukogule kooskõlas lõikega 2 võib EKP juhatus avaldada aruande osaliselt või tervikuna.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige 5:






  „5. | Kui EKP juhatus täheldab tõsiseid probleeme andmekvaliteediga, võib ta vajaduse korral esitada EKP nõukogule täiendavaid aruandeid.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 5:

„5.

Kui EKP juhatus täheldab tõsiseid probleeme andmekvaliteediga, võib ta vajaduse korral esitada EKP nõukogule täiendavaid aruandeid.“

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi keskpangad peavad käesolevat suunist järgima alates 1. juulist 2021. Käesoleva suunise artikli 1 lõiget 2 tuleb järgida alates päevast, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 14. oktoober 2020

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Euroopa Keskpanga suunis 2014/3/EL, 25. juuli 2013, Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2013/24) (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34).

2

---

| 26.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/26

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2020/1554,

14. oktoober 2020,

millega muudetakse suunist EKP/2011/23 seoses Euroopa Keskpangale esitatava välisstatistika kvaliteedi aruandluse sagedusega (EKP/2020/52)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 3.3, 5.1, 12.1, 14.3 ja 16,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Välisstatistika valdkonna andmete kvaliteedi hindamine toimub kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistika kvaliteediraamistikuga, mille osaks on EKP juhatuse regulaarne aruanne EKP nõukogule. Andmekvaliteedi jälgimine on kriitilise tähtsusega ja seda tuleb teostada õigeaegselt. |
| --- | --- |

(1)

Välisstatistika valdkonna andmete kvaliteedi hindamine toimub kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistika kvaliteediraamistikuga, mille osaks on EKP juhatuse regulaarne aruanne EKP nõukogule. Andmekvaliteedi jälgimine on kriitilise tähtsusega ja seda tuleb teostada õigeaegselt.

| (2) | Samas tuleb saavutada õige tasakaal jälgimise vajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel. Seetõttu tuleb ajakohastada EKP juhatuse poolt EKP nõukogule esitatava välisstatistika kvaliteedi aruannete sagedust. Kvaliteetseks analüüsiks peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule esimese kvaliteediaruande pärast käesoleva suunise vastuvõtmist 2022. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(2)

Samas tuleb saavutada õige tasakaal jälgimise vajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel. Seetõttu tuleb ajakohastada EKP juhatuse poolt EKP nõukogule esitatava välisstatistika kvaliteedi aruannete sagedust. Kvaliteetseks analüüsiks peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule esimese kvaliteediaruande pärast käesoleva suunise vastuvõtmist 2022. aasta lõpuks.

| (3) | Välisstatistika kogumise ja koostamise aluspõhimõtted on selgelt sätestatud Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu kuuendas taastrükis (BPM6) (2). Samas tuleb selgitada põhimõtteid, mis on tähtsad euroala agregaatide koostamise täpsuseks. Seega tuleb ajakohastada finantskonto ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga suunise 2012/120/EL (EKP/2011/23) (3) III lisas; |
| --- | --- |

(3)

Välisstatistika kogumise ja koostamise aluspõhimõtted on selgelt sätestatud Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu kuuendas taastrükis (BPM6) (2). Samas tuleb selgitada põhimõtteid, mis on tähtsad euroala agregaatide koostamise täpsuseks. Seega tuleb ajakohastada finantskonto ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga suunise 2012/120/EL (EKP/2011/23) (3) III lisas;

| (4) | Kui andmekvaliteedis ilmnevad olulised probleemid, on kohane anda EKP juhatusele võimalus esitada EKP nõukogule vajalikuks peetavaid lisaaruandeid. Samal põhjusel on kohane sätestada, et EKP juhatusel on õigus seda omal äranägemisel teha alates 2022. aastast. |
| --- | --- |

(4)

Kui andmekvaliteedis ilmnevad olulised probleemid, on kohane anda EKP juhatusele võimalus esitada EKP nõukogule vajalikuks peetavaid lisaaruandeid. Samal põhjusel on kohane sätestada, et EKP juhatusel on õigus seda omal äranägemisel teha alates 2022. aastast.

| (5) | Kooskõlas EKP statistika kvaliteediraamistikuga on kohane, et teatav teave nendes aruannetes avaldatakse. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas EKP statistika kvaliteediraamistikuga on kohane, et teatav teave nendes aruannetes avaldatakse.

| (6) | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/1151 (EKP/2018/19) (4) näeb ette, et alates 1. märtsist 2021 peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule aastaruanded välisstatistika kvaliteedi kohta. Õige tasakaalu saavutamiseks järelvalvevajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel tuleb suunises EKP/2011/23 sätestatud sagedust täiendavalt pikendada kaheaastasele sagedusele. Seetõttu tuleb läbipaistvust silmas pidades anda piisavalt aega aastaaruande nõude kohaldamisest suunise (EL) 2018/1151 alusel kaheaastase sagedusega aruande nõude kohaldamiseni käesoleva suunise alusel. Seetõttu peavad riikide keskpangad (RKPd) ja EKP juhatus käesolevat suunist järgima alates 1. juulist 2021. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/1151 (EKP/2018/19) (4) näeb ette, et alates 1. märtsist 2021 peab EKP juhatus esitama EKP nõukogule aastaruanded välisstatistika kvaliteedi kohta. Õige tasakaalu saavutamiseks järelvalvevajaduse ja EKP nõukogule asjakohase teabe esitamise sageduse vahel tuleb suunises EKP/2011/23 sätestatud sagedust täiendavalt pikendada kaheaastasele sagedusele. Seetõttu tuleb läbipaistvust silmas pidades anda piisavalt aega aastaaruande nõude kohaldamisest suunise (EL) 2018/1151 alusel kaheaastase sagedusega aruande nõude kohaldamiseni käesoleva suunise alusel. Seetõttu peavad riikide keskpangad (RKPd) ja EKP juhatus käesolevat suunist järgima alates 1. juulist 2021.

| (7) | Seetõttu tuleb suunist EKP/2011/23 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleb suunist EKP/2011/23 vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2011/23 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Ilma et see piiraks V lisas sätestatud EKP jälgimise ülesandeid, peavad RKPd tagama EKP-le esitatava statistilise teabe kvaliteedi jälgimise ja hindamise, asjakohastel juhtudel koostöös muude pädevate ametiasutustega vastavalt artiklile 4. EKP hindab neid andmeid ühtselt ja õigeaegselt.
  EKP juhatus esitab kord kahe aasta jooksul EKP nõukogule aruande välisstatistika kvaliteedi kohta. EKP juhatus esitab aruande EKP nõukogule igale asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta lõpuks. Esimene kahe aasta aruanne tuleb esitada 2022. aasta lõpuks. EKP juhatus võib aruande osaliselt või täielikult avaldada.“ |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Ilma et see piiraks V lisas sätestatud EKP jälgimise ülesandeid, peavad RKPd tagama EKP-le esitatava statistilise teabe kvaliteedi jälgimise ja hindamise, asjakohastel juhtudel koostöös muude pädevate ametiasutustega vastavalt artiklile 4. EKP hindab neid andmeid ühtselt ja õigeaegselt.

EKP juhatus esitab kord kahe aasta jooksul EKP nõukogule aruande välisstatistika kvaliteedi kohta. EKP juhatus esitab aruande EKP nõukogule igale asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta lõpuks. Esimene kahe aasta aruanne tuleb esitada 2022. aasta lõpuks. EKP juhatus võib aruande osaliselt või täielikult avaldada.“

| 2) | artiklis 6 lisatakse järgmine lõige 5:






  „5. | Kui EKP juhatus täheldab tõsiseid probleeme andmekvaliteediga, võib ta vajaduse korral alates 1. jaanuarist 2022 esitada EKP nõukogule täiendavaid aruandeid.“ |
| --- | --- | --- |

2)

artiklis 6 lisatakse järgmine lõige 5:

„5.

Kui EKP juhatus täheldab tõsiseid probleeme andmekvaliteediga, võib ta vajaduse korral alates 1. jaanuarist 2022 esitada EKP nõukogule täiendavaid aruandeid.“

| 3) | III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga. |
| --- | --- |

3)

III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi keskpangad peavad käesolevat suunist järgima alates 1. juulist 2021.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 14. oktoober 2020

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Avaldatud veebilehel https://www.imf.org/

2

(3)  Euroopa Keskpanga 9. detsembri 2011. aasta suunis 2012/120/EL Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (EKP/2011/23) (ELT L 65, 3.3.2012, lk 1).

3

(4)  Euroopa Keskpanga 2. augusti 2018. aasta suunis (EL) 2018/1151, millega muudetakse suunist EKP/2011/23 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (EKP/2018/19) (ELT L 209, 20.8.2018, lk 2).

4

---

LISA

Suunise EKP/2011/23 III lisa jao 1 jaotis C „Finantskonto ja rahvusvaheline investeerimispositsioon“ asendatakse järgmisega:

„C.   Finantskonto ja rahvusvaheline investeerimispositsioon

Tavaliselt kajastatakse finantskontol kõiki residentide ja mitteresidentide vahelisi finantsvarade või -kohustustega seotud tehinguid. Samas tuleb kõik mitteresidentide poolt emiteeritud finantsinstrumentide tehingud residentide vahel ja residentide poolt emiteeritud finantsinstrumentide tehingud mitteresidentide vahel kajastada finantstehingutena (st järgida rangelt võlgniku/võlausaldaja meetodit), et tagada õige euroala agregaatide koostamine.

Finantskontol kajastatakse tehinguid netosummas: finantsvarade netosoetuse arvutamiseks lahutatakse soetatud varadest varade vähenemine.

Rahvusvaheline investeerimispositsioon näitab riigi residentide finantsvara väärtust iga kvartali lõpul (s.o nõuded mitteresidentide vastu) ja riigi residentide kohustusi mitteresidentide ees, millele lisatakse investeerimiskuld, mida kajastatakse reservvarade all. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni netopositsioon on varade ja kohustuste vahe – netonõue välismaailma vastu või netokohustus välismaailma ees.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni väärtus perioodi lõpul sõltub eelmise perioodi lõpu positsioonidest, jooksva perioodi tehingutest ning muudest muutustest, mis ei ole tingitud residentide ja mitteresidentide vahelistest tehingutest ning on seotud vahetuskursside või hindade muutusest tulenevate muutustega mahus või ümberhindamistes.

Funktsionaalsuse järgi liigitatakse piiriülesed finantstehingud ja positsioonid järgmiselt: otseinvesteeringud, portfelliinvesteeringud, tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid, muud investeeringud ja reservvarad. Piiriülesed finantstehingud ja positsioonid liigitatakse vastavalt instrumendi liigile ja institutsionaalsele sektorile.

Tehinguid ja positsioone hinnatakse turuhinna põhjal. Mittekaubeldavate instrumentide (laenud, hoiused ja muud saadaolevad/maksmisele kuuluvad summad) positsioone hinnatakse nimiväärtuses. Tehinguid nimetatud instrumentidega kajastatakse turuhindades. Tehingute turuväärtuse ja positsioonide nimiväärtuse mittevastavuse kajastamiseks kirjendab müüja nimiväärtuse ja tehinguväärtuse vahele vastavad muud hinnamuutused müügitehingu perioodil ning ostja kirjendab vastava summa muudest hinnamuutustest tuleneva ümberhindlusena. Samal põhimõttel kajastatakse ka omakapitali otseinvesteeringu tehinguid ja positsioone, kus positsioonid näitavad omavahendeid bilansilises väärtuses (vt järgmine lõik).

Maksebilansi finantskonto ja rahvusvaheline investeerimispositsioon sisaldab ka vastaskirjeid tekkepõhise tulu jaoks funktsionaalsuse alusel liigitatud instrumentidelt.

6.1.   Välismaised otseinvesteeringud

Otseinvesteeringud on seotud ühe riigi residendiga, kes omab kontrolli või olulist mõju teise riigi residendist ettevõtja juhtimise üle. Vastavalt rahvusvahelistele standarditele (BPM6) on otseinvesteerimise suhe tuvastatud juhul, kui ühe riigi residendist investorile kuulub teise riigi residendist ettevõtjas vähemalt 10-protsendiline otsene või kaudne hääleõigus. Selle kriteeriumi alusel saab esineda otseinvesteerimise suhe mitme seotud ettevõtja vahel, olenemata sellest, kas seos on ühe või mitme ahelana. See saab laieneda ka otseinvesteeringu ettevõtja tütarettevõtjatele, alltütarettevõtjatele ja sidusettevõtjatele. Kui otseinvesteering on kindlaks tehtud, kajastatakse kõik edasised finantsvood/positsioonid seotud üksuste vahel otseinvesteeringu tehingute/positsioonidena.

Aktsiakapital hõlmab filiaalide sissemakstud kapitali, kõiki tütar- ja sidusettevõtjate aktsiaid ja osasid. Reinvesteeritud tulu koosneb vastaskirjest otseinvestori osa kohta tulust, mida tütar- või sidusettevõtjad ei jaota dividendidena, ja filiaalide tulust, mida ei maksta otseinvestorile ja mis kajastatakse „investeerimistulu“ all (vt punkt 3.2.3).

Omakapitali ja võlakapitali otseinvesteeringud liigitatakse omakorda vastavalt ettevõtjate omavahelistele suhetele ja investeeringu suunale. Otseinvesteerimise suhted võib jagada kolmeks:

| a) | Otseinvestori investeering otseinvesteeringu ettevõtjasse. See kategooria hõlmab otseinvestori poolt otseinvesteeringu ettevõtjasse suunatud investeerimisvoogusid (ja -positsioone) (sõltumata sellest, kas ettevõtte üle omatakse otseselt või kaudselt kontrolli või olulist mõju); |
| --- | --- |

a)

Otseinvestori investeering otseinvesteeringu ettevõtjasse. See kategooria hõlmab otseinvestori poolt otseinvesteeringu ettevõtjasse suunatud investeerimisvoogusid (ja -positsioone) (sõltumata sellest, kas ettevõtte üle omatakse otseselt või kaudselt kontrolli või olulist mõju);

| b) | Pöördinvesteering. Sellist tüüpi suhe hõlmab otseinvesteeringu ettevõtja poolt otseinvestorisse suunatud investeerimisvoogusid (ja -positsioone); |
| --- | --- |

b)

Pöördinvesteering. Sellist tüüpi suhe hõlmab otseinvesteeringu ettevõtja poolt otseinvestorisse suunatud investeerimisvoogusid (ja -positsioone);

| c) | Sidusettevõtjate vahel. See hõlmab investeerimisvoogusid (ja -positsioone) ettevõtjate vahel, kes ei oma teineteise üle kontrolli või olulist mõju, vaid kelle üle on kontroll või oluline mõju otseinvestoril. |
| --- | --- |

c)

Sidusettevõtjate vahel. See hõlmab investeerimisvoogusid (ja -positsioone) ettevõtjate vahel, kes ei oma teineteise üle kontrolli või olulist mõju, vaid kelle üle on kontroll või oluline mõju otseinvestoril.

Otseinvesteerimispositsioonide hindamisel kirjendatakse noteeritud aktsiakapitali positsioonid turuväärtuses. Vastupidisel juhul, otseinvesteeringute puhul noteerimata ettevõtjatesse, hinnatakse omakapitali väärtust raamatupidamises kajastatud väärtuse alusel, kasutades ühist määratlust, mis hõlmab järgmisi raamatupidamiskirjeid:

| i) | sissemakstud kapital (välja arvatud omaaktsiad ja kaasa arvatud aažio); |
| --- | --- |

i)

sissemakstud kapital (välja arvatud omaaktsiad ja kaasa arvatud aažio);

| ii) | igat liiki reservid (sealhulgas investeerimistoetused, kui raamatupidamisalastes juhendites käsitletakse neid ettevõtte reservidena); |
| --- | --- |

ii)

igat liiki reservid (sealhulgas investeerimistoetused, kui raamatupidamisalastes juhendites käsitletakse neid ettevõtte reservidena);

| iii) | jaotamata kasum pärast kahjumi mahaarvamist (sealhulgas jooksva aasta tulemused). |
| --- | --- |

iii)

jaotamata kasum pärast kahjumi mahaarvamist (sealhulgas jooksva aasta tulemused).

Noteerimata ettevõtjate aktsiate ja osade puhul võivad finantskonto all kajastatud tehingud erineda rahvusvahelise investeerimispositsiooni all kirjendatud omavahendite raamatupidamise väärtusest. Need erinevused kajastatakse finantsvarade ja –kohustuse konto muudest hinnamuutustest tingitud väärtuse muutusena ümberhindluste all.

Hea tavana soovitatakse kõikidel liikmesriikidel koostada andmed välismaiste otseinvesteerimispositsioonide ja reinvesteeritud tulude kohta vähemalt kord aastas läbiviidava välismaiste otseinvesteeringute uuringu tulemuste alusel (*).

__________

| (*) | Järgmist lubamatut tegevust tuleks vältida: i) hindamiskriteeriumide valiku (turuväärtus või raamatupidamise väärtus) jätmine andmeesitajatele; ii) jooksva inventari meetodi/maksebilansi voogude akumuleerimise kohaldamine positsioonide koostamiseks. |
| --- | --- |

(*)

6.2.   Portfelliinvesteeringud

Portfelliinvesteeringud koosnevad võlaväärtpaberite ja omandiväärtpaberite tehingutest ja positsioonidest, mida ei kajastata otseinvesteeringute või reservvarade all. Portfelliinvesteeringud hõlmavad omandiväärtpabereid, investeerimisfondide aktsiaid ja võlaväärtpabereid, kui neid ei liigitata otseinvesteeringuteks või reservvaradeks. Tagasiostulepingud ja väärtpaberite väljalaenud ei kuulu portfelliinvesteeringute hulka. Portfelliinvesteeringute tehinguid ja positsioone hinnatakse turuväärtuses. Portfelliinvesteeringute puhul noteerimata väärtpaberitesse võivad tehingute ja positsioonide hinnangulised väärtused erineda, näiteks otseinvesteeringute puhul noteerimata aktsiatesse. Sellisel juhul tuleb erinevused kajastada muudest hinnamuutustest tingitud ümberhindlustena.

Ühtne lähenemisviis andmete kogumiseks portfelliinvesteeringute kohta on sätestatud VI lisas.

6.2.1.   OMANDIVÄÄRTPABERID

Omakapital koosneb kõikidest instrumentidest, mis esindavad nõudeid kapitaliettevõtte või kvaasikorporatiivse ettevõtte jääkväärtuse vastu pärast kõikide võlausaldajate nõuete rahuldamist. Erinevalt võlakohustustest ei anna omakapital omanikule õigust kindlaks määratud summale või kindla valemi kohaselt arvutatavale summale. Omandiväärtpaberid koosnevad noteeritud ja noteerimata aktsiatest.

Noteeritud aktsiad on tunnustatud börsi või muus vormis järelturu nimekirja kantud omandiväärtpaberid. Noteerimata aktsiad on börsinimekirja kandmata omandiväärtpaberid.

6.2.2.   INVESTEERIMISFONDIDE AKTSIAD

Investeerimisfondide aktsiaid emiteerivad investeerimisfondid. Usaldusfondi puhul nimetatakse aktsiaid „osakuteks“. Investeerimisfondid on fondid, mis võimaldavad investoritel koondada vahendeid finantsvaradesse ja/või mittefinantsvaradesse investeerimiseks. Investeerimisfondide aktsiad on tähtsad finantsvahenduse, kuna nad pakuvad ühisinvesteerimise võimalust muudesse varadesse. Seetõttu kajastatakse investeerimisfonde teistest aktsiatest eraldi. Lisaks erineb ka tulude käsitlus, kuna arvesse võetakse ka reinvesteeritud tulud.

6.2.3.   VÕLAVÄÄRTPABERID

Võlaväärtpaberid on võlga tõendavad kaubeldavad instrumendid. Võlaväärtpaberid on võlakirjad, vekslid, kaubeldavad hoiusertifikaadid, kommertspaberid, varaga tagatud väärtpaberid, rahaturuinstrumendid ja sarnased instrumendid, millega kaubeldakse tavapäraselt finantsturgudel. Võlaväärtpaberite tehingud ja positsioonid jagatakse esialgse tähtaja järgi lühiajalisteks ja pikaajalisteks võlaväärtpaberiteks.

6.2.3.1.   LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID

Lühiajalised võlaväärtpaberid kuuluvad tasumisele nõudmisel või emiteeritakse esialgse tähtajaga mitte üle ühe aasta. Tavaliselt annavad nad valdajale tingimusteta õiguse saada määratud, kindla rahasumma kindlaksmääratud kuupäeval. Nende instrumentidega kaubeldakse tavaliselt alakursiga reguleeritud turgudel; alakurss sõltub intressimäärast ja tähtaja lõpuni jäänud ajast.

6.2.3.2.   PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID

Pikaajalised võlaväärtpaberid emiteeritakse esialgse tähtajaga üle ühe aasta või tähtajatult (v.a nõudmiseni võlaväärtpaberid, mis kajastatakse lühiajaliste väärtpaberite all). Tavaliselt annavad need valdajale: a) tingimusteta õiguse kindlale rahalisele tulule või lepinguga kindlaksmääratud muutuvale rahalisele tulule (intressi maksmine sõltub võlgniku tulust); ja b) tingimusteta õiguse kindlale summale põhiosa tagasimaksmisel kindlaksmääratud kuupäeval või kuupäevadel.

Maksebilansitehingute kajastamine toimub perioodil, mil võlausaldajad või võlgnikud kirjendavad nõude või kohustuse oma raamatupidamises. Tehingud kajastatakse saadud või makstud tegelikus hinnas, millest on maha arvatud teenustasud ja kulud. Seega võetakse kupongväärtpaberite puhul arvesse intress, mis on kogunenud alates viimasest intressimaksest, ning alakursiga emiteeritud väärtpaberite puhul intress, mis on kogunenud alates emiteerimisest. Kogunenud intressi arvutamine on nõutav nii maksebilansi finantskonto kui rahvusvahelise investeerimispositsiooni puhul; nendel kirjetel peavad olema vastaskirjed vastaval tulukontol.

6.3.   Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid

Tuletisinstrumentide leping on finantsinstrument, mis on seotud teise konkreetse finantsinstrumendi või indikaatori või kaubaga ja mille kaudu saab finantsturgudel kaubelda konkreetsete finantsriskide (näiteks intressirisk, välisvääringu risk, aktsia- ja kaubahinna risk, krediidirisk jne) enestega. Kategooria kirjendataks eraldi, kuna see seondub riski ülekandmisega, mitte rahaliste vahendite või muude ressursside võimaldamisega. Erinevalt teistest funktsionaalsetest kategooriatest ei teki tuletisinstrumentidelt esmast tulu. Intressimäära tuletisinstrumentide netorahavood kajastatakse tuletisinstrumentidena ja mitte investeerimistuluna. Tuletisinstrumentide tehinguid ja positsioone käsitletakse eraldi alusvarade väärtusest, millega nad on seotud. Optsioonide puhul kajastatakse kogu preemia (st optsioonide ostu/müügihind ja seotud teenustasud). Marginaaltagatismaksed koosnevad rahast või muust tagatisest, mis on deponeeritud vastaspoole kaitsmiseks kohustuste täitmata jätmise riski eest. Need kajastatakse hoiustena muude investeeringute all (kui võlgniku kohustused sisalduvad laiemas rahaagregaadis) või muude saada/maksta olevate arvete all. Tootluseta tagatismaksed (ehk kõikumisvahemik) vähendavad tuletisinstrumendi kaudu tekkinud finantskohustusi. Seetõttu liigitatakse need tuletisinstrumentidega tehinguteks.

Tuletisinstrumentide väärtuse hindamine peaks toimuma turuhinna alusel. Tuletisinstrumentide hinnamuutused kajastatakse positsioonide kasumi ja kahjumina (hinnamuutustest tingitud ümberhindlused). Tuletisinstrumentide tehingud kajastatakse perioodil, mil võlausaldajad või võlgnikud kirjendavad nõude või kohustuse oma raamatupidamises. Praktiliste probleemide tõttu, mis on seotud varade ja kohustuste rahavoogude eristamisega teatavate tuletisinstrumentide puhul, kajastatakse kõik tuletisinstrumentide tehingud euroala maksebilansis netona. Tuletisinstrumentide varade ja kohustuste positsioonid kajastatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas brutona, välja arvatud need tuletisinstrumendid, mis kuuluvad reservvarade kategooriasse, mis kajastatakse netona. Praktilistel põhjustel ei eristata inkorporeeritud tuletisinstrumente alusinstrumendist, millega nad on seotud.

Töötajate aktsiaoptsioonid on ettevõtte töötajatele töötasu osana pakutav võimalus osta ettevõtte aktsiaid. Töötajatele antud aktsiaoptsioon liigitatakse tuletisinstrumendiks, kui sellega on võimalik finantsturgudel vabalt kaubelda.

6.4.   Muud investeeringud

Muud investeeringud on määratletud ülejäägina, mis hõlmab kõiki positsioone ja tehinguid, mis ei kuulu otseinvesteeringute, portfelliinvesteeringute, tuletisinstrumentide ja töötajate aktsiaoptsioonide ja reservvara kategooria alla. Kui järgmisi finantsvarasid ja -kohustusi ei kajastata otseinvesteeringute või reservvarade all, kirjendatakse muude investeeringute all: a) muud aktsiad, b) sularaha ja hoiused, c) laenud (sealhulgas IMFi krediidi kasutamine ja IMFi laenud), d) kindlustus-, pensioni- ja standardsed tagatisskeemid, e) kaubanduskrediit ja -ettemaksed, f) muud saada/maksta olevad arved, ja g) eriarveldusühikute (SDR) eraldamised (SDR positsioonid kajastatakse reservvaradena).

Finantskontol kirjendatud diskonteerituna müüdud laenude, hoiuste ja muude saada/maksta olevate arvete tehinguväärtus võib erineda rahvusvahelise investeerimispositsiooni all kajastatud nimiväärtusest. Need erinevused kajastatakse ümberhindamistena muude hinnamuutuste tõttu.

6.4.1.   MUUD OMAKAPITAL

Muu omakapital koosneb omakapitalist, mis ei ole väärtpaberite kujul ning mida ei kajastata seetõttu portfelliinvesteeringute all. Osalus rahvusvahelise organisatsiooni kapitalis ei ole väärtpaberite kujul. Seetõttu liigitatakse see muuks omakapitaliks.

6.4.2.   SULARAHA JA HOIUSED

Sularaha ja hoiused koosnevad ringluses olevast sularahast ja hoiustest. Hoiused on sellised mittekaubeldavad tüüplepingud, mida pakuvad hoiustavad asutused ning mis võimaldavad võlausaldajal paigutada erinevaid summasid ning need hiljem välja võtta. Tavaliselt annab võlgnik investorile hoiuse osas garantii põhisumma tagastamise kohta.

Vahetegu „laenude“ ja „sularaha ja hoiuste“ vahel sõltub laenusaaja olemusest. See viitab, et varade poolel tuleb residendist raha hoidva sektori poolt mitteresidendist pankadele raha andmist liigitada „hoiusteks“ ja residendist raha hoidva sektori poolt mitteresidendist mittepankadele (s.o üksused, mis ei ole pangad) raha andmist liigitada „laenudeks“. Kohustuste poolel tuleb residendist mittepankade – s.o mitterahaloomeasutused (mitte-RAd) – poolt võetud raha alati liigitada „laenuks“. Lõpuks viitab see vahetegu, et kõiki residendist RAsid ja mitteresidendist panku puudutavad tehingud tuleb liigitada „hoiusteks“.

6.4.3.   LAENUD

Laenud on finantsvara, mis a) tekib rahaliste vahendite otsese väljalaenamisega võlausaldaja poolt võlgnikule, ja b) on kinnitatud mitteedasimüüdavate dokumentidega. Selle kategooria alla kuuluvad kõik laenud, sealhulgas hüpoteeklaenud, kapitalirent ja repo-tüüpi tehingud. Kõiki tagasiostu tüüpi tehinguid, st tagasiostulepinguid, müügi/tagasiostu tehinguid ja väärtpaberite väljalaene (sularaha tagatisel), käsitletakse tagatud laenuna, mitte väärtpaberite suunatud ostuna/müügina, ja kajastatakse „muude investeeringute“ all tehingu teinud residendi sektori all. See käsitlus, mis on ühtlasi kooskõlas pankade ja muude finantsasutuste raamatupidamistavaga, kajastab eeldatavalt täpsemini nende finantsinstrumentide majanduslikku põhjendust.

6.4.4.   KINDLUSTUS, PENSIONI- JA MUUD STANDARDSED TAGATISSKEEMID

Siia kuuluvad järgmised komponendid: a) kahjukindlustuse tehnilised eraldised, b) elukindlustuse ja annuiteedi õigused, c) pensioniõigused, pensionifondide nõuded pensioniskeemide halduritele, ja õigused mittepensionifondidele ning d) reservid nõuete jaoks standardsete tagatiste raames.

6.4.5.   KAUBANDUSKREDIIT JA -ETTEMAKSED

Kaubanduskrediit ja -ettemaksed on finantsnõuded, mis tekivad kauba või teenuse pakkuja poolt oma klientidele krediidi otsesest pikendamisest ning ettemaksetest töö eest, mis pole lõpetatud või mida alles alustatakse, kliendipoolse ettemakse vormis veel tarnimata kauba ja teenuse eest. Kaubanduskrediidi ja -ettemaksetega on tegemist siis, kui kauba või teenuse eest maksmine ei toimu samaaegselt kauba omandiõiguse muutumise või teenuse osutamisega.

6.4.6.   MUUD SAADA/MAKSTA OLEVAD ARVED

See kategooria hõlmab saada/maksta olevaid arved, mida ei kajastata kaubanduskrediidi ja -ettemaksete või muude instrumentide all. Siia kuuluvad finantsvarad ja –kohustused, mis tekivad tehingute ja nendele vastavate maksete teostamise vahelisest ajalisest erinevusest. Siia kuuluvad maksukohustused, väärtpaberi ostu- ja müügitehingud, väärtpaberite väljalaenamise tasud, kullalaenu tasud, palgad, dividendid ja maksmata sotsiaalmaksed.

6.4.7.   ERIARVELDUSÜHIKUTE (SDR) ERALDAMISED

SDRide eraldamised IMFi liikmesriikidele kajastatakse saaja kohustusena SDRide all kirjel „Muud investeeringud“. Vastav summa kajastatakse ka SDRide all kirjel „Reservvarad“.

6.5.   Reservvarad

Reservvarad on välisvarad, mis on monetaarasutuste kontrolli all ning neile koheselt kättesaadavad maksebilansi finantseerimisvajaduste katmiseks, valuutakursside juhtimiseks valuutaturgudele sekkumiseks ning muudel sarnastel eesmärkidel (näiteks vääringu ja majanduse usaldusväärsuse tagamiseks või välislaenudeks). Reservvarad peavad olema tegelikult olemasolevad välisvaluutavarad, nõuded mitteresidentide vastu ja muud varad. Siia ei kuulu potentsiaalsed varad. Reservvarade aluspõhimõtteks on monetaarasutuste „kontroll“ ja reservvarade „kasutamiseks kättesaadavus“.

Euroala reservvarad koosnevad eurosüsteemi reservvaradest, st EKP reservvaradest ja euroala riikide keskpankade (RKPd) reservvaradest.

Reservvarad peavad i) olema eurosüsteemi monetaarasutuse – st EKP või euroala RKP – tõhusa kontrolli all ja ii) olema väga likviidsed, turukõlblikud ja krediidivõimelised eurosüsteemi nõuded mitte-euroala residentide vastu, mille vääring ei ole euro, rahaline kuld, reservpositsioonid IMFis ja SDRid.

See määratlus välistab selgelt euroala residentide vastu olevate välisvaluutanõuete ning euronõuete käsitlemise reservvaradena nii riigi kui ka euroala tasandil. Sarnaselt ei sisalda euroala reservvarade määratlus keskvalitsuste ja/või rahandusministeeriumite välisvaluuta positsioone kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu institutsioonilise korraga.

EKP reservvaradeks on varad, mis on koondatud kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 30 ja mida käsitletakse seega EKP otsese ja reaalse kontrolli all olevana. Niikaua kui täiendavat omandiõiguse üleandmist ei toimu, on RKPde hoitavad reservvarad nende otsese ja reaalse kontrolli all ning neid käsitletakse iga üksiku RKP reservvaradena.

Eurosüsteemi reservid koostatakse brutopõhiselt, tasaarveldamata reservidega seotud kohustusi, välja arvatud need reservvarad, mis kuuluvad allkategooria „tuletisinstrumendid“ alla, mis kajastatakse netopõhiselt.

Väärtuse hindamise aluseks on turuhinnad, kasutades a) tehingute puhul tehingu toimumise ajal valitsevaid turuhindu ja b) positsioonide puhul vaatlusperioodi lõpu sulgemise turu keskmisi hindu. Tehingu toimumise ajal valitsevaid turu vahetuskursse ja vaatlusperioodi lõpu sulgemise turu keskmisi vahetuskursse kasutatakse vastavalt välisvaluutas vääringustatud varadega tehtud tehingute ja nende positsioonide konverteerimiseks eurodeks.

Seisukoht, et muu välisvääringus likviidsus, mida ei kajastata maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas reservvaradena, võib olla tähtsaks näitajaks riigi võime kohta täita välisvaluutakohustusi, on hakanud laiemalt levima ning see on kehtestatud IMFi dokumendis „Special Data Dissemination Standard“. Välisvaluutas likviidsuse arvutamiseks tuleb brutoreserve puudutavaid andmeid täiendada teabega muude välisvaluutavarade ja reservidega seotud kohustuste kohta. Vastavalt sellele täiendatakse kuuandmeid eurosüsteemi (bruto)reservvarade kohta teabega, mis puudutab muid välisvaluutavarasid ning teadaolevaid ja võimalikke lühiajalisi rahavoogusid brutoreservvarade suhtes, mis on liigitatud vastavalt järelejäänud tähtajale. Lisaks nõutakse ühe kvartali hilinemisega brutoreservvarade kohta ka valuutade jaotust, mis on vääringustatud SDR valuutades (kokku) ja muudes valuutades (kokku).

6.5.1.   RAHALINE KULD

Rahaline kuld on kuld, millele on õigus monetaarasutustel (või teistel isikutel, kes on monetaarasutuste tõhusa kontrolli all) ja mida hoitakse reservvaradena. See hõlmab füüsilist kulda ja isikupäratuid kullakontosid mitteresidentide juures, mis annavad õiguse nõuda kulla üleandmist.

Rahalise kulla positsioonid peaksid jääma muutumatuks kõikides tagasipööratavates tehingutes kullaga (kulla vahetuslepingud, tagasiostutehingud, laenud ja hoiused).

| 6.5.1.1. | Füüsiline kuld esineb müntide, valuplokkide või kangidena, mille puhtus on vähemalt 995 osa 1 000st, k.a isikupärastatud kullakontodel hoitav kuld. |
| --- | --- |

6.5.1.1.

| 6.5.1.2. | Isikupäratud kullakontod kajastavad nõuet kontohalduri vastu kulla üleandmiseks. Nende kontode puhul on konto väljastajal õigus füüsilisele isikupärastatud kulla reservibaasile ning konto omanikele väljastatakse kullas vääringustatud nõuded. Isikupäratud kullakontod, mida ei liigitata rahalise kulla alla, kajastatakse sularaha ja hoiustena muude investeeringute all. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

6.5.2.   SDRid

SDRid on IMFi loodud rahvusvahelised reservvarad, mis on eraldatud IMFi liikmesriikidele neile kuuluva rahvusvahelise reservvara täiendusena. SDRe hoiavad üksnes IMFi liikmesriikide monetaarasutused ja teatud rahvusvahelised finantseerimisasutused, kes on volitatud depositaarid.

6.5.3.   RESERVPOSITSIOON IMFis

See on järgmise summa: a) reservkvoot ehk välisvaluutasummad, sealhulgas SDR, mida liikmesriik võib IMFist lühikese etteteatamisega välja võtta ning b) muud laenulepingulised nõuded IMFi vastu üldiste vahendite kontol, mis on liikmesriigile koheselt kättesaadavad.

6.5.4.   MUUD RESERVVARAD

Siia kuuluvad sularaha ja hoiused, väärtpaberid, tuletisinstrumendid ja muud nõuded. Hoiused koosnevad nõudmiseni hoiustest. Väärtpaberid koosnevad mitteresidentide emiteeritud likviidsetest ja turukõlblikest omandiväärtpaberitest ja võlaväärtpaberitest, sealhulgas investeerimisfondide aktsiatest või osakutest. Tuletisinstrumendid kajastatakse reservvaradena vaid juhul, kui reservvarade juhtimisega seonduvad tuletisinstrumendid mängivad varade hindamisel olulist rolli. Muud nõuded koosnevad laenudest mitteresidendist mittepankadele, pikaajalistest laenudest IMFi usalduskontole ja muudest finantsvaradest, mida varem reservvaradena ei kajastatud ent mis vastavad reservvarade määratlusele.“.

---