# Uradni list L 366/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 366 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 634. november 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 366

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 634. november 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1625 z dne 25. avgusta 2020 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/2035 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za obrate, ki gojijo kopenske živali, in valilnice ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2020/1626 z dne 27. oktobra 2020 o zaprtju ribolova na sluzoglavke v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14 za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 z dne 3. novembra 2020 o izrednih ukrepih za tretje referenčno obdobje (2020–2024) načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu zaradi pandemije COVID-19 | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1628 z dne 3. novembra 2020 o uvedbi naknadnega nadzora Unije nad uvozom etanola iz obnovljivih virov za gorivo | 12 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1629 z dne 29. oktobra 2020 o dovoljenju Franciji, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporabi znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču | 15 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1630 z dne 3. novembra 2020 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1326 glede elektromagnetne združljivosti industrijske, znanstvene in medicinske opreme, gospodinjskih aparatov, električnega orodja in podobnih aparatov, električne razsvetljave in podobne opreme, multimedijske opreme ter stikalnih in krmilnih naprav | 17 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/1631 z dne 22. oktobra 2020 o prenosu pooblastil za odločanje v zvezi s prenosom zaupnih statističnih informacij o ekonomski in finančni statistiki Statističnemu uradu Evropske unije (Eurostat) (ECB/2020/53) | 21 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Sveta (EU) 2020/1632 z dne 30. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 v schengenskem območju | 25 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1625 z dne 25. avgusta 2020 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/2035 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za obrate, ki gojijo kopenske živali, in valilnice ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) 2020/1626 z dne 27. oktobra 2020 o zaprtju ribolova na sluzoglavke v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14 za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 z dne 3. novembra 2020 o izrednih ukrepih za tretje referenčno obdobje (2020–2024) načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu zaradi pandemije COVID-19

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1628 z dne 3. novembra 2020 o uvedbi naknadnega nadzora Unije nad uvozom etanola iz obnovljivih virov za gorivo

12

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1629 z dne 29. oktobra 2020 o dovoljenju Franciji, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporabi znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču

15

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1630 z dne 3. novembra 2020 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1326 glede elektromagnetne združljivosti industrijske, znanstvene in medicinske opreme, gospodinjskih aparatov, električnega orodja in podobnih aparatov, električne razsvetljave in podobne opreme, multimedijske opreme ter stikalnih in krmilnih naprav

17

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/1631 z dne 22. oktobra 2020 o prenosu pooblastil za odločanje v zvezi s prenosom zaupnih statističnih informacij o ekonomski in finančni statistiki Statističnemu uradu Evropske unije (Eurostat) (ECB/2020/53)

21

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Sveta (EU) 2020/1632 z dne 30. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 v schengenskem območju

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1625

z dne 25. avgusta 2020

o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/2035 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za obrate, ki gojijo kopenske živali, in valilnice ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti člena 118(1) in (2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ki se prenašajo na živali ali na ljudi, vključno s pravili za obrate, ki gojijo kopenske živali, in valilnice ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc v Uniji. Z Uredbo se na Komisijo prenese tudi pooblastilo, da z delegiranimi akti sprejema pravila za dopolnitev nekaterih nebistvenih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ki se prenašajo na živali ali na ljudi, vključno s pravili za obrate, ki gojijo kopenske živali, in valilnice ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc v Uniji. Z Uredbo se na Komisijo prenese tudi pooblastilo, da z delegiranimi akti sprejema pravila za dopolnitev nekaterih nebistvenih določb navedene uredbe.

| (2) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2035 (2) določa dopolnilna pravila za registrirane in odobrene obrate za gojene kopenske živali in valilna jajca ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc. Zlasti naslov II dela III navedene delegirane uredbe določa pravila glede sledljivosti gojenih ovc in koz, vključno z obveznostmi izvajalcev dejavnosti v zvezi s sredstvi in metodami identifikacije navedenih živali. |
| --- | --- |

(2)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2035 (2) določa dopolnilna pravila za registrirane in odobrene obrate za gojene kopenske živali in valilna jajca ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc. Zlasti naslov II dela III navedene delegirane uredbe določa pravila glede sledljivosti gojenih ovc in koz, vključno z obveznostmi izvajalcev dejavnosti v zvezi s sredstvi in metodami identifikacije navedenih živali.

| (3) | Poleg tega člen 46 Delegirane uredbe (EU) 2019/2035 določa nekatera odstopanja od zahtev za sledljivost gojenih ovc in koz iz člena 45 navedenega akta. To vključuje možnost, da izvajalci dejavnosti, ki gojijo ovce in koze, mlajše od 12 mesecev, živali identificirajo z eno elektronsko ušesno znamko, ki ima jasno prikazano edinstveno registracijsko številko in identifikacijsko kodo, če so navedene živali namenjene za prevoz v klavnico v isti državi članici bodisi po dejavnosti zbiranja bodisi po pitanju. Po sprejetju Delegirane uredbe (EU) 2019/2035 je Komisija prejela različne pripombe nekaterih zainteresiranih strani in držav članic v zvezi z morebitnimi posledicami uporabe navedenega odstopanja, ki se je rejcem ovc in koz zdelo preveč zapleteno, zlasti ob upoštevanju nizke tržne cene, ki jo dobijo za živali, namenjene za zakol za prehrano ljudi. Ob upoštevanju dejavnikov iz člena 118(3) Uredbe (EU) 2016/429 bi se lahko za običajno ušesno znamko ali običajni biceljni trak štelo, da zagotavljata zadostno raven sledljivosti, ko se mlade ovce in koze po pitanju premaknejo v klavnico v isti državi članici. Poleg tega je mogoče zadostno raven sledljivosti zagotoviti le, če so taki premiki zabeleženi v eni zbirki podatkov in torej potekajo v isti državi članici, kar je tudi pogoj za večino drugih odstopanj iz člena 46 Delegirane uredbe (EU) 2019/2035. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega člen 46 Delegirane uredbe (EU) 2019/2035 določa nekatera odstopanja od zahtev za sledljivost gojenih ovc in koz iz člena 45 navedenega akta. To vključuje možnost, da izvajalci dejavnosti, ki gojijo ovce in koze, mlajše od 12 mesecev, živali identificirajo z eno elektronsko ušesno znamko, ki ima jasno prikazano edinstveno registracijsko številko in identifikacijsko kodo, če so navedene živali namenjene za prevoz v klavnico v isti državi članici bodisi po dejavnosti zbiranja bodisi po pitanju. Po sprejetju Delegirane uredbe (EU) 2019/2035 je Komisija prejela različne pripombe nekaterih zainteresiranih strani in držav članic v zvezi z morebitnimi posledicami uporabe navedenega odstopanja, ki se je rejcem ovc in koz zdelo preveč zapleteno, zlasti ob upoštevanju nizke tržne cene, ki jo dobijo za živali, namenjene za zakol za prehrano ljudi. Ob upoštevanju dejavnikov iz člena 118(3) Uredbe (EU) 2016/429 bi se lahko za običajno ušesno znamko ali običajni biceljni trak štelo, da zagotavljata zadostno raven sledljivosti, ko se mlade ovce in koze po pitanju premaknejo v klavnico v isti državi članici. Poleg tega je mogoče zadostno raven sledljivosti zagotoviti le, če so taki premiki zabeleženi v eni zbirki podatkov in torej potekajo v isti državi članici, kar je tudi pogoj za večino drugih odstopanj iz člena 46 Delegirane uredbe (EU) 2019/2035.

| (4) | Ob upoštevanju navedenih pomislekov je primerno spremeniti Uredbo (EU) 2019/2035 tako, da se doda dodatno odstopanje za mlade gojene ovce in koze ter tako preprečijo nesorazmerna bremena in stroški za izvajalce dejavnosti, hkrati pa se zagotovi sledljivost gojenih ovc in koz ter nemoteno delovanje sistema za identifikacijo in registracijo navedenih živali. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju navedenih pomislekov je primerno spremeniti Uredbo (EU) 2019/2035 tako, da se doda dodatno odstopanje za mlade gojene ovce in koze ter tako preprečijo nesorazmerna bremena in stroški za izvajalce dejavnosti, hkrati pa se zagotovi sledljivost gojenih ovc in koz ter nemoteno delovanje sistema za identifikacijo in registracijo navedenih živali.

| (5) | Poleg tega člen 108 Uredbe (EU) 2016/429 zahteva, da države članice vzpostavijo sistem za identifikacijo in registracijo gojenih kopenskih živali, vključno z gojenimi ovcami in kozami. Ta sistem bi moral imeti vzpostavljene postopke za njegovo pravilno delovanje, vključno z upravljanjem odstopanj, ki se uporabljajo v državah članicah. Da bi se preprečila tveganja za zdravje živali ter zagotovila sledljivost gojenih ovc in koz, kadar se uporabljajo nekatera odstopanja iz člena 46 Uredbe (EU) 2019/2035, bi morale imeti države članice obveznost, da vzpostavijo postopke v zvezi z uporabo takšnih odstopanj. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega člen 108 Uredbe (EU) 2016/429 zahteva, da države članice vzpostavijo sistem za identifikacijo in registracijo gojenih kopenskih živali, vključno z gojenimi ovcami in kozami. Ta sistem bi moral imeti vzpostavljene postopke za njegovo pravilno delovanje, vključno z upravljanjem odstopanj, ki se uporabljajo v državah članicah. Da bi se preprečila tveganja za zdravje živali ter zagotovila sledljivost gojenih ovc in koz, kadar se uporabljajo nekatera odstopanja iz člena 46 Uredbe (EU) 2019/2035, bi morale imeti države članice obveznost, da vzpostavijo postopke v zvezi z uporabo takšnih odstopanj.

| (6) | Ker se Delegirana uredba (EU) 2019/2035 uporablja od 21. aprila 2021, bi se morala tudi ta uredba uporabljati od navedenega datuma – |
| --- | --- |

(6)

Ker se Delegirana uredba (EU) 2019/2035 uporablja od 21. aprila 2021, bi se morala tudi ta uredba uporabljati od navedenega datuma –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2019/2035 se spremeni:

| (1) | v členu 45(4) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | eno od sredstev za identifikacijo iz odstavka 2 tega člena v skladu z odstopanji iz člena 46;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 45(4) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

eno od sredstev za identifikacijo iz odstavka 2 tega člena v skladu z odstopanji iz člena 46;“;

| (2) | v členu 46 se doda naslednji odstavek 5:

  „5.   Z odstopanjem od člena 45(2) lahko izvajalci dejavnosti, ki gojijo ovce in koze, namenjene za prevoz v klavnico po pitanju v drugem obratu, vsako žival identificirajo vsaj z običajno ušesno znamko ali običajnim biceljnim trakom iz točk (a) in (b) Priloge III, ki ima jasno, čitljivo in neizbrisno prikazano edinstveno registracijsko številko obrata rojstva živali ali identifikacijsko kodo živali, če navedene živali:






  (a) | niso namenjene za premik v drugo državo članico
  ter |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 46 se doda naslednji odstavek 5:

„5.   Z odstopanjem od člena 45(2) lahko izvajalci dejavnosti, ki gojijo ovce in koze, namenjene za prevoz v klavnico po pitanju v drugem obratu, vsako žival identificirajo vsaj z običajno ušesno znamko ali običajnim biceljnim trakom iz točk (a) in (b) Priloge III, ki ima jasno, čitljivo in neizbrisno prikazano edinstveno registracijsko številko obrata rojstva živali ali identifikacijsko kodo živali, če navedene živali:

(a)

niso namenjene za premik v drugo državo članico

ter

| (b) | je zakol opravljen pred starostjo 12 mesecev.“; |
| --- | --- |

(b)

je zakol opravljen pred starostjo 12 mesecev.“;

| (3) | v členu 48(4) se doda naslednja točka (c):






  „(c) | izvajalci dejavnosti za uporabo odstopanj iz člena 46(4) in (5).“ |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 48(4) se doda naslednja točka (c):

„(c)

izvajalci dejavnosti za uporabo odstopanj iz člena 46(4) in (5).“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 21. aprila 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. avgusta 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2035 z dne 28. junija 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za obrate, ki gojijo kopenske živali, in valilnice ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc (UL L 314, 5.12.2019, str. 115).

2

---

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1626

z dne 27. oktobra 2020

o zaprtju ribolova na sluzoglavke v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14 za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2018/2025 (2) določa kvote za leto 2020. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2018/2025 (2) določa kvote za leto 2020.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža sluzoglavk v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2020. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža sluzoglavk v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2020.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota, ki je bila za leto 2020 dodeljena Portugalski za stalež sluzoglavk v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14, kot je določeno v Prilogi, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

1.   Ribolov na stalež iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Zlasti je prepovedano izsledovati ribe in metati, nastavljati ali vleči ribolovno orodje za namen ribolova na navedeni stalež.

2.   Pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelava na krovu, prenašanje, reja v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila, so še naprej dovoljeni za ulove pred navedenim datumom.

3.   Nenamerni ulov vrste iz navedenega staleža z navedenimi plovili se izvleče na krov in obdrži na krovu ribiških plovil, evidentira, iztovori in odšteje od kvot v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. oktobra 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2018/2025 z dne 17. decembra 2018 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Unije za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2019 in 2020 (UL L 325, 20.12.2018, str. 7).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 29/TQ2025 |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | ALF/3X14- |
| Vrsta | sluzoglavke (Beryx spp.) |
| Cona | vode Unije in mednarodne vode območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14 |
| Datum zaprtja | 15.10.2020 |

Št.

29/TQ2025

Država članica

Portugalska

Stalež

ALF/3X14-

Vrsta

sluzoglavke (Beryx spp.)

Cona

vode Unije in mednarodne vode območij 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14

Datum zaprtja

15.10.2020

---

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1627

z dne 3. novembra 2020

o izrednih ukrepih za tretje referenčno obdobje (2020–2024) načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu zaradi pandemije COVID-19

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti člena 11(6) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o izvajanju služb) (2) in zlasti člena 15(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 (3) določa podrobna pravila in postopke za izpolnjevanje načrta izvedbe in ureditve pristojbin, tudi v zvezi z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja ter določanjem, obračunavanjem in pobiranjem pristojbin za storitve navigacijskih služb zračnega prometa od uporabnikov zračnega prostora. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 (3) določa podrobna pravila in postopke za izpolnjevanje načrta izvedbe in ureditve pristojbin, tudi v zvezi z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja ter določanjem, obračunavanjem in pobiranjem pristojbin za storitve navigacijskih služb zračnega prometa od uporabnikov zračnega prostora.

| (2) | Pandemija COVID-19 je povzročila znaten upad zračnega prometa zaradi precejšnjega zmanjšanja povpraševanja in neposrednih ukrepov, ki so jih sprejele države članice in tretje države za zajezitev izbruha pandemije. Izredne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, znatno vplivajo na sedanje postopke in ukrepe za izpolnjevanje načrta izvedbe in ureditve pristojbin v tretjem referenčnem obdobju 2020–2024, vključno z določitvijo ciljev uspešnosti in cen na enoto ter uporabo sistemov spodbud in mehanizmov za delitev tveganja. Zaradi tega so nastale izredne razmere, ki jih je treba reševati s posebnimi začasnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

Pandemija COVID-19 je povzročila znaten upad zračnega prometa zaradi precejšnjega zmanjšanja povpraševanja in neposrednih ukrepov, ki so jih sprejele države članice in tretje države za zajezitev izbruha pandemije. Izredne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, znatno vplivajo na sedanje postopke in ukrepe za izpolnjevanje načrta izvedbe in ureditve pristojbin v tretjem referenčnem obdobju 2020–2024, vključno z določitvijo ciljev uspešnosti in cen na enoto ter uporabo sistemov spodbud in mehanizmov za delitev tveganja. Zaradi tega so nastale izredne razmere, ki jih je treba reševati s posebnimi začasnimi ukrepi.

| (3) | Države članice so Komisiji do 1. oktobra 2019 predložile osnutke svojih načrtov izvedbe za tretje referenčno obdobje, do 21. novembra 2019 pa tudi posodobljene osnutke načrtov izvedbe. V skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 je Komisija ocenila skladnost navedenih osnutkov načrtov izvedbe z vseevropskimi cilji uspešnosti iz Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2019/903 (4). Vendar so bili osnutki načrtov izvedbe in vseevropski cilji uspešnosti pripravljeni pred izbruhom pandemije COVID-19 in zato ne upoštevajo nastalih bistveno spremenjenih okoliščin v zračnem prevozu. |
| --- | --- |

(3)

Države članice so Komisiji do 1. oktobra 2019 predložile osnutke svojih načrtov izvedbe za tretje referenčno obdobje, do 21. novembra 2019 pa tudi posodobljene osnutke načrtov izvedbe. V skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 je Komisija ocenila skladnost navedenih osnutkov načrtov izvedbe z vseevropskimi cilji uspešnosti iz Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2019/903 (4). Vendar so bili osnutki načrtov izvedbe in vseevropski cilji uspešnosti pripravljeni pred izbruhom pandemije COVID-19 in zato ne upoštevajo nastalih bistveno spremenjenih okoliščin v zračnem prevozu.

| (4) | Zaradi znatnega, neprimerljivega vpliva pandemije COVID-19 na letalski sektor in zlasti na izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa bi se morala za tretje referenčno obdobje uporabljati nekatera pravila, ki odstopajo od Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Za navedeno referenčno obdobje bi se morala uporabljati Izvedbena uredba (EU) 2019/317, razen če ta uredba izrecno ne določa drugače. Prav tako ta uredba ne bi smela vplivati na prilagoditve cen na enoto, ki izvirajo iz drugega referenčnega obdobja in temeljijo na Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 391/2013 (5). |
| --- | --- |

(4)

Zaradi znatnega, neprimerljivega vpliva pandemije COVID-19 na letalski sektor in zlasti na izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa bi se morala za tretje referenčno obdobje uporabljati nekatera pravila, ki odstopajo od Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Za navedeno referenčno obdobje bi se morala uporabljati Izvedbena uredba (EU) 2019/317, razen če ta uredba izrecno ne določa drugače. Prav tako ta uredba ne bi smela vplivati na prilagoditve cen na enoto, ki izvirajo iz drugega referenčnega obdobja in temeljijo na Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 391/2013 (5).

| (5) | Glede na negotovosti v zvezi z razvojem prometa po izbruhu pandemije COVID-19 zaenkrat še niso na voljo dovolj zanesljive napovedi prometa za leta do leta 2024. Zato je treba določiti posebna pravila za določitev revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje, da se zagotovi neprekinjeno izvajanje v tem referenčnem obdobju. Prejeta so bila zagotovila, da bo STATFOR v začetku novembra 2020 objavil posodobljeno napoved prometa za tretje referenčno obdobje. Ta napoved prometa bo podlaga za začetek revizije vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje. Glede na časovne omejitve za določitev navedenih revidiranih ciljev izjemoma ne bi smeli veljati vsi postopki in roki iz člena 9(1) in (2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Da bi Komisija lahko določila revidirane cilje, bi ji morali nacionalni nadzorni organi do 15. decembra 2020 kot prispevke za določitev revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje predložiti podatke o začetnih stroških in informacije o napovedih prometa za zadevna koledarska leta. Komisija bi morala sprejeti revidirane vseevropske cilje uspešnosti za tretje referenčno obdobje najpozneje do 1. maja 2021. |
| --- | --- |

(5)

Glede na negotovosti v zvezi z razvojem prometa po izbruhu pandemije COVID-19 zaenkrat še niso na voljo dovolj zanesljive napovedi prometa za leta do leta 2024. Zato je treba določiti posebna pravila za določitev revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje, da se zagotovi neprekinjeno izvajanje v tem referenčnem obdobju. Prejeta so bila zagotovila, da bo STATFOR v začetku novembra 2020 objavil posodobljeno napoved prometa za tretje referenčno obdobje. Ta napoved prometa bo podlaga za začetek revizije vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje. Glede na časovne omejitve za določitev navedenih revidiranih ciljev izjemoma ne bi smeli veljati vsi postopki in roki iz člena 9(1) in (2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Da bi Komisija lahko določila revidirane cilje, bi ji morali nacionalni nadzorni organi do 15. decembra 2020 kot prispevke za določitev revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje predložiti podatke o začetnih stroških in informacije o napovedih prometa za zadevna koledarska leta. Komisija bi morala sprejeti revidirane vseevropske cilje uspešnosti za tretje referenčno obdobje najpozneje do 1. maja 2021.

| (6) | Države članice bi morale ob določitvi revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje pripraviti načrte izvedbe, ki vsebujejo revidirane cilje uspešnosti za tretje referenčno obdobje. Postopek za določanje ciljev uspešnosti na nacionalni ravni ali ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora bi bilo treba zaključiti šele po sprejetju revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti. Zato bi bilo treba določiti nov rok za predložitev osnutkov načrtov izvedbe. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale ob določitvi revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje pripraviti načrte izvedbe, ki vsebujejo revidirane cilje uspešnosti za tretje referenčno obdobje. Postopek za določanje ciljev uspešnosti na nacionalni ravni ali ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora bi bilo treba zaključiti šele po sprejetju revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti. Zato bi bilo treba določiti nov rok za predložitev osnutkov načrtov izvedbe.

| (7) | Ker so okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, vodile do neizogibnih zamud v postopkih v zvezi s pripravo, oceno in sprejetjem načrtov izvedbe, bi se morali ob upoštevanju meril iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti iz končne različice načrtov izvedbe v skladu s členom 17(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 uporabljati retroaktivno od začetka referenčnega obdobja. Vendar pa bi morali imeti učinek šele s prilagoditvami cen na enoto v naslednjih koledarskih letih. |
| --- | --- |

(7)

Ker so okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, vodile do neizogibnih zamud v postopkih v zvezi s pripravo, oceno in sprejetjem načrtov izvedbe, bi se morali ob upoštevanju meril iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti iz končne različice načrtov izvedbe v skladu s členom 17(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 uporabljati retroaktivno od začetka referenčnega obdobja. Vendar pa bi morali imeti učinek šele s prilagoditvami cen na enoto v naslednjih koledarskih letih.

| (8) | Upravitelj omrežja je septembra 2019 Komisiji predložil osnutek načrta izvedbe omrežja za tretje referenčno obdobje v skladu s členom 19 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Komisija je ocenila načrt izvedbe omrežja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe. Zaradi bistvene spremembe okoliščin zaradi pandemije COVID-19, do katere je prišlo po predložitvi osnutka načrta izvedbe omrežja, bi moral upravitelj omrežja pripraviti in Komisiji v oceno predložiti nov osnutek načrta izvedbe omrežja. Zato bi bilo treba določiti nov rok za predložitev tega načrta. |
| --- | --- |

(8)

Upravitelj omrežja je septembra 2019 Komisiji predložil osnutek načrta izvedbe omrežja za tretje referenčno obdobje v skladu s členom 19 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Komisija je ocenila načrt izvedbe omrežja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe. Zaradi bistvene spremembe okoliščin zaradi pandemije COVID-19, do katere je prišlo po predložitvi osnutka načrta izvedbe omrežja, bi moral upravitelj omrežja pripraviti in Komisiji v oceno predložiti nov osnutek načrta izvedbe omrežja. Zato bi bilo treba določiti nov rok za predložitev tega načrta.

| (9) | Pričakuje se, da bodo revidirani ugotovljeni stroški za združeni koledarski leti 2020 in 2021 odražali dodatno negotovost in ustrezno upoštevali manjši obseg prometa zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(9)

Pričakuje se, da bodo revidirani ugotovljeni stroški za združeni koledarski leti 2020 in 2021 odražali dodatno negotovost in ustrezno upoštevali manjši obseg prometa zaradi pandemije COVID-19.

| (10) | Da bi ublažili hude posledice pandemije COVID-19 za uporabnike zračnega prostora v tretjem referenčnem obdobju, je treba za koledarski leti 2020 in 2021 uporabiti posebne določbe v zvezi z revizijo ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na vseevropski in lokalni ravni, izvajanjem sistemov spodbud in mehanizmov za delitev tveganja ter prilagoditvijo cen na enoto, ki izhajajo iz navedenih dveh koledarskih let. |
| --- | --- |

(10)

Da bi ublažili hude posledice pandemije COVID-19 za uporabnike zračnega prostora v tretjem referenčnem obdobju, je treba za koledarski leti 2020 in 2021 uporabiti posebne določbe v zvezi z revizijo ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na vseevropski in lokalni ravni, izvajanjem sistemov spodbud in mehanizmov za delitev tveganja ter prilagoditvijo cen na enoto, ki izhajajo iz navedenih dveh koledarskih let.

| (11) | Da bi se zagotovila pravilna uporaba načrta izvedbe in ureditve pristojbin v tretjem referenčnem obdobju ter ob upoštevanju v prihodnost usmerjene narave določanja ciljev uspešnosti, bi morala revizija ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na vseevropski in lokalni ravni zajemati ugotovljene stroške za koledarski leti 2020 in 2021 kot za eno obdobje. Pri določanju navedenih revidiranih ciljev glede stroškovne učinkovitosti na ravni Unije in lokalni ravni bi bilo treba ustrezno upoštevati dejanske stroške, ki so jih imeli izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in države članice. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se zagotovila pravilna uporaba načrta izvedbe in ureditve pristojbin v tretjem referenčnem obdobju ter ob upoštevanju v prihodnost usmerjene narave določanja ciljev uspešnosti, bi morala revizija ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na vseevropski in lokalni ravni zajemati ugotovljene stroške za koledarski leti 2020 in 2021 kot za eno obdobje. Pri določanju navedenih revidiranih ciljev glede stroškovne učinkovitosti na ravni Unije in lokalni ravni bi bilo treba ustrezno upoštevati dejanske stroške, ki so jih imeli izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in države članice.

| (12) | Pravila, ki urejajo posledice poznega sprejetja načrtov izvedbe, iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 bi bilo treba prilagoditi, da bi se ublažile resne negativne finančne posledice, ki bi jih navedeni mehanizmi sicer imeli za uporabnike zračnega prostora, pa tudi, da bi se izognili pretirani nestanovitnosti cen na enoto v tretjem referenčnem obdobju. V ta namen bi bilo treba ustrezne prilagoditve cen na enoto izjemoma razporediti na obdobje petih koledarskih let. Nacionalnim nadzornim organom bi moralo biti dovoljeno, da obdobje podaljšajo na sedem koledarskih let, kadar je to potrebno v izogib nesorazmernemu učinku prenosov na cene na enoto, ki se zaračunavajo uporabnikom zračnega prostora. |
| --- | --- |

(12)

Pravila, ki urejajo posledice poznega sprejetja načrtov izvedbe, iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 bi bilo treba prilagoditi, da bi se ublažile resne negativne finančne posledice, ki bi jih navedeni mehanizmi sicer imeli za uporabnike zračnega prostora, pa tudi, da bi se izognili pretirani nestanovitnosti cen na enoto v tretjem referenčnem obdobju. V ta namen bi bilo treba ustrezne prilagoditve cen na enoto izjemoma razporediti na obdobje petih koledarskih let. Nacionalnim nadzornim organom bi moralo biti dovoljeno, da obdobje podaljšajo na sedem koledarskih let, kadar je to potrebno v izogib nesorazmernemu učinku prenosov na cene na enoto, ki se zaračunavajo uporabnikom zračnega prostora.

| (13) | Države članice lahko sprejmejo dodatne ukrepe za izravnavo vpliva pandemije COVID-19 na raven pristojbin za storitve navigacijskih služb zračnega prometa v tretjem referenčnem obdobju na podlagi uporabe člena 29(6) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. |
| --- | --- |

(13)

Države članice lahko sprejmejo dodatne ukrepe za izravnavo vpliva pandemije COVID-19 na raven pristojbin za storitve navigacijskih služb zračnega prometa v tretjem referenčnem obdobju na podlagi uporabe člena 29(6) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317.

| (14) | Da bi nacionalnim nadzornim organom in Komisiji olajšali opravljanje nalog spremljanja, bi morali izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa navedenim organom do 15. decembra 2020 predložiti poročilo o ukrepih, vzpostavljenih za odziv na finančne in operativne posledice pandemije COVID-19 za njihove dejavnosti. |
| --- | --- |

(14)

Da bi nacionalnim nadzornim organom in Komisiji olajšali opravljanje nalog spremljanja, bi morali izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa navedenim organom do 15. decembra 2020 predložiti poročilo o ukrepih, vzpostavljenih za odziv na finančne in operativne posledice pandemije COVID-19 za njihove dejavnosti.

| (15) | Izredne določbe bi bilo treba uporabiti takoj, da bi lahko Komisija in države članice hitro sprejele ustrezne ukrepe v zvezi s postopkom določanja ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje in ublažitvijo finančnih posledic krize COVID-19 za uporabnike zračnega prostora. Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(15)

Izredne določbe bi bilo treba uporabiti takoj, da bi lahko Komisija in države članice hitro sprejele ustrezne ukrepe v zvezi s postopkom določanja ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje in ublažitvijo finančnih posledic krize COVID-19 za uporabnike zračnega prostora. Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (16) | Odbor za enotno evropsko nebo ni podal mnenja. Ker je bil potreben izvedbeni akt, je predsedujoči njegov osnutek predložil odboru za pritožbe v nadaljnjo obravnavo. Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za pritožbe – |
| --- | --- |

(16)

Odbor za enotno evropsko nebo ni podal mnenja. Ker je bil potreben izvedbeni akt, je predsedujoči njegov osnutek predložil odboru za pritožbe v nadaljnjo obravnavo. Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za pritožbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa izredne ukrepe, ki se uporabljajo za tretje referenčno obdobje načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu iz člena 7(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Uporabljajo se pravila iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/317, razen če ta uredba izrecno ne določa drugače.

Člen 2

Določitev revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje

1.   Z odstopanjem od člena 9(3) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 Komisija revidirane vseevropske cilje uspešnosti za tretje referenčno obdobje določi do 1. maja 2021.

2.   Z odstopanjem od člena 9(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 nacionalni nadzorni organi Komisiji podatke o začetnih stroških in informacije o napovedih prometa, ki zajemajo tretje referenčno obdobje, kot prispevke za določitev revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti predložijo do 15. decembra 2020.

3.   Zahteve iz prvega pododstavka člena 9(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 se ne uporabljajo za pripravo revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za tretje referenčno obdobje iz odstavka 1. Posvetovanje iz drugega pododstavka člena 9(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 z odstopanjem od te določbe zajema osnutke revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti.

4.   Z odstopanjem od člena 8(1) in člena 9(3) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 revidirani vseevropski cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje iz odstavka 1 poleg ciljev uspešnosti za ključne kazalnike uspešnosti iz oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 vključujejo tudi cilje uspešnosti za ključni kazalnik uspešnosti, kot je spremenjen v členu 4(1) te uredbe.

Člen 3

Predložitev in ocena osnutkov načrtov izvedbe

1.   Z odstopanjem od člena 12 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 države članice do 1. oktobra 2021 pripravijo in Komisiji predložijo osnutke načrtov izvedbe, pripravljene v skladu s členom 10 navedene izvedbene uredbe, ki vsebujejo revidirane cilje uspešnosti za zagotovitev skladnosti z revidiranimi vseevropskimi cilji uspešnosti iz člena 2 te uredbe.

2.   Z odstopanjem od člena 8(2) in člena 10(2)(a) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 osnutki načrtov izvedbe iz odstavka 1 poleg ciljev uspešnosti za ključne kazalnike uspešnosti iz oddelka 2 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 vključujejo tudi cilje uspešnosti za ključni kazalnik uspešnosti, kot je spremenjen v členu 4(2) te uredbe.

3.   Z odstopanjem od člena 11(1)(b) in 11(3) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 za sisteme spodbud v zvezi s cilji uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede zmogljivosti iz člena 11(3) navedene izvedbene uredbe za tretje referenčno obdobje veljajo naslednje zahteve:

| (a) | sistemi spodbud zajemajo le koledarska leta od 2022 do 2024. Države članice to skrajšano obdobje sistemov spodbud upoštevajo v svojih osnutkih načrtov izvedbe iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

sistemi spodbud zajemajo le koledarska leta od 2022 do 2024. Države članice to skrajšano obdobje sistemov spodbud upoštevajo v svojih osnutkih načrtov izvedbe iz odstavka 1;

| (b) | sistemi spodbud imajo finančne učinke v obliki prenosov in poznejših prilagoditev cen na enoto šele od prvega leta po sprejetju načrta izvedbe. |
| --- | --- |

(b)

sistemi spodbud imajo finančne učinke v obliki prenosov in poznejših prilagoditev cen na enoto šele od prvega leta po sprejetju načrta izvedbe.

4.   Za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti se cilji uspešnosti iz končnih načrtov izvedbe za tretje referenčno obdobje, ki jih države članice sprejmejo v skladu s členom 16 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317, v skladu s členom 17(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 uporabljajo retroaktivno od začetka referenčnega obdobja.

5.   Z odstopanjem od člena 19(1) Uredbe (EU) 2019/317 upravitelj omrežja Komisiji v oceno predloži revidiran osnutek načrta izvedbe omrežja za tretje referenčno obdobje najpozneje do 1. oktobra 2021.

Člen 4

Odstopanja v zvezi s ključnimi kazalniki uspešnosti za tretje referenčno obdobje

1.   Z odstopanjem od točk 4.1(a) in 4.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 se ključni kazalnik uspešnosti glede medletne spremembe povprečnih vseevropskih „ugotovljenih stroškov na enoto“ za navigacijske službe zračnega prometa na rutah za koledarski leti 2020 in 2021 opredeli kot skupna vrednost za navedeni dve leti, izražena kot odstotna sprememba od vseevropske izhodiščne vrednosti iz točke (a) člena 9(4) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. V ta namen se enotni povprečni vseevropski ugotovljeni stroški na enoto za koledarski leti 2020 in 2021 izračunajo kot razmerje med skupnimi ugotovljenimi stroški na rutah na ravni Unije za navedeni koledarski leti in skupnimi enotami storitev na rutah na ravni Unije za navedeni koledarski leti.

2.   Z odstopanjem od točk 4.1(a)(i) in 4.1(a)(iii) oddelka 2 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 se za koledarski leti 2020 in 2021 ključni kazalnik uspešnosti glede ugotovljenih stroškov na enoto za navigacijske službe zračnega prometa na rutah na lokalni ravni določi kot skupna vrednost za navedeni dve leti. V ta namen se enotni povprečni ugotovljeni stroški na enoto za koledarski leti 2020 in 2021 izračunajo kot razmerje med skupnimi ugotovljenimi stroški na rutah za navedeni koledarski leti in skupnimi enotami storitev na rutah za navedeni koledarski leti glede na zadevno območje zaračunavanja.

Člen 5

Odstopanja glede izračuna in določanja cen na enoto ter s tem povezanih prilagoditev

1.   Za koledarski leti 2020 in 2021 se prilagoditve cen na enoto v skladu s členom 27(2) do (5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 izračunajo na podlagi ustreznih skupnih ugotovljenih stroškov za navedeni dve leti in skupne izgube prihodka ali skupnega dodatnega prihodka, ki izhaja iz razlike med enotami storitev, napovedanimi v načrtu izvedbe, in dejanskimi evidentiranimi enotami storitev za navedeni dve leti. Navedeni dve leti se štejeta za eno samo obdobje in nadomeščata obdobje, ki je v navedenih določbah označeno kot „leto n“. Brez poseganja v zadnji stavek drugega pododstavka člena 29(5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 se prilagoditve cen na enoto opravijo v koledarskih letih 2023 in 2024.

2.   Za koledarski leti 2020 in 2021 se prilagoditve cen na enoto v skladu s členom 27(8) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 izračunajo na podlagi ustreznih skupnih ugotovljenih stroškov za navedeni dve leti in skupne izgube prihodka ali skupnega dodatnega prihodka, ki izhaja iz razlike med enotami storitev, napovedanimi v načrtu izvedbe, in dejanskimi evidentiranimi enotami storitev za navedeni dve leti. Navedeni dve leti se štejeta za eno samo obdobje in nadomeščata obdobje, ki je v navedenih določbah označeno kot „leto n“. Brez poseganja v zadnji stavek drugega pododstavka člena 29(5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 se prilagoditve cen na enoto opravijo v koledarskih letih 2023 in 2024.

3.   Za koledarski leti 2020 in 2021 se znižanja ali povišanja cen na enoto v skladu s členom 28(4) do (6) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 izračunajo na podlagi ustreznih skupnih ugotovljenih stroškov in ustreznih skupnih dejanskih stroškov za navedeni dve leti. Navedeni dve leti se štejeta za eno samo obdobje in nadomeščata obdobje koledarskega leta iz navedenih določb. Brez poseganja v zadnji stavek drugega pododstavka člena 29(5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 se znižanja ali povišanja cen na enoto, ki se uporabljajo v letu n+2, opravijo v koledarskem letu 2023.

4.   Za tretje referenčno obdobje se prilagoditve v skladu z drugim pododstavkom člena 29(5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 izračunajo na podlagi osnutkov načrtov izvedbe, kot je ustrezno za določitev cen na enoto v skladu s členom 17(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317.

Z odstopanjem od člena 29(5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 se navedene prilagoditve enakomerno porazdelijo na pet koledarskih let od leta, ki sledi letu, v katerem je bil sprejet načrt izvedbe.

5.   Nacionalni nadzorni organ se lahko odloči, da obdobje iz odstavka 4 podaljša na največ sedem koledarskih let, kadar je to potrebno v izogib nesorazmernemu učinku prenosov na cene na enoto, ki se zaračunavajo uporabnikom zračnega prostora.

Člen 6

Dodatno poročanje in spremljanje

1.   Poleg obveznosti iz členov 4 in 36 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa do 15. decembra 2020 nacionalnemu nadzornemu organu predložijo poročilo o ukrepih, sprejetih za odziv na finančne in operativne posledice pandemije COVID-19 za njihove dejavnosti. Ko nacionalni nadzorni organ prejme poročilo, ga posreduje Komisiji.

2.   Nacionalni nadzorni organi in Komisija lahko informacije iz poročila iz odstavka 1 uporabijo za naloge spremljanja iz člena 37 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

1

(2)  
  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 z dne 11. februarja 2019 o določitvi načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu ter razveljavitvi izvedbenih uredb (EU) št. 390/2013 in (EU) št. 391/2013 (UL L 56, 25.2.2019, str. 1).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/903 z dne 29. maja 2019 o določitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za omrežje za upravljanje zračnega prometa za tretje referenčno obdobje, ki se začne 1. januarja 2020 in konča 31. decembra 2024 (UL L 144, 3.6.2019, str. 49).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 391/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (UL L 128, 9.5.2013, str. 31).

5

---

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1628

z dne 3. novembra 2020

o uvedbi naknadnega nadzora Unije nad uvozom etanola iz obnovljivih virov za gorivo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (1) in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (2) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z odborom za zaščitne ukrepe in skupna pravila za izvoz,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 2 Uredbe (EU) 2015/478 je Francija obvestila Komisijo, da bi bil glede na trende uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo verjetno potreben nadzor. Francija je zlasti zahtevala uvedbo naknadnega nadzora. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2 Uredbe (EU) 2015/478 je Francija obvestila Komisijo, da bi bil glede na trende uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo verjetno potreben nadzor. Francija je zlasti zahtevala uvedbo naknadnega nadzora.

| (2) | V skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2015/478 se lahko uvede nadzor Unije, kadar uvozni trend izdelka grozi, da bo povzročil škodo proizvajalcem Unije, in kadar interesi Unije tako zahtevajo. Tudi člen 7 Uredbe (EU) 2015/755 dopušča možnost uvedbe nadzora, kadar je to v interesu Unije. Naknadni nadzor se lahko uvede na podlagi obeh uredb, in sicer v skladu s členom 10(1)(a) oziroma členom 7(1)(a). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2015/478 se lahko uvede nadzor Unije, kadar uvozni trend izdelka grozi, da bo povzročil škodo proizvajalcem Unije, in kadar interesi Unije tako zahtevajo. Tudi člen 7 Uredbe (EU) 2015/755 dopušča možnost uvedbe nadzora, kadar je to v interesu Unije. Naknadni nadzor se lahko uvede na podlagi obeh uredb, in sicer v skladu s členom 10(1)(a) oziroma členom 7(1)(a).

| (3) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Francija, se je uvoz etanola iz obnovljivih virov za gorivo v Unijo med letoma 2017 in 2019 povečal za 512 %, in sicer s 87,6 tisoč ton na 536,2 tisoč ton. Poleg tega so cene uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo iz glavnih šestih virov uvoza v letu 2019 v povprečju nelojalno znižale prodajne cene proizvajalcev Unije za 15 %. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Francija, se je uvoz etanola iz obnovljivih virov za gorivo v Unijo med letoma 2017 in 2019 povečal za 512 %, in sicer s 87,6 tisoč ton na 536,2 tisoč ton. Poleg tega so cene uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo iz glavnih šestih virov uvoza v letu 2019 v povprečju nelojalno znižale prodajne cene proizvajalcev Unije za 15 %.

| (4) | Ocenjena poraba EU etanola iz obnovljivih virov za gorivo se je med letoma 2017 in 2019 povečala za 10 %, in sicer s 3,9 milijona ton na 4,3 milijona ton. V istem obdobju pa se je svetovna proizvodnja etanola iz obnovljivih virov za gorivo povečala z 80,6 milijona ton na 87,5 milijona ton. Zaradi obsega svetovne proizvodnje v primerjavi s skupno porabo v EU se šteje, da lahko celo manjše motnje na svetovnem trgu etanola iz obnovljivih virov za gorivo zelo močno vplivajo na ponudbo na trgu EU, tako v smislu količin kot cen. |
| --- | --- |

(4)

Ocenjena poraba EU etanola iz obnovljivih virov za gorivo se je med letoma 2017 in 2019 povečala za 10 %, in sicer s 3,9 milijona ton na 4,3 milijona ton. V istem obdobju pa se je svetovna proizvodnja etanola iz obnovljivih virov za gorivo povečala z 80,6 milijona ton na 87,5 milijona ton. Zaradi obsega svetovne proizvodnje v primerjavi s skupno porabo v EU se šteje, da lahko celo manjše motnje na svetovnem trgu etanola iz obnovljivih virov za gorivo zelo močno vplivajo na ponudbo na trgu EU, tako v smislu količin kot cen.

| (5) | Poleg tega je približno 84 % celotne svetovne proizvodnje etanola iz obnovljivih virov za gorivo (več kot 70 milijonov ton) koncentriranih v ZDA (54 %) in Braziliji (30 %). Ti dve državi imata tako veliko proizvodno zmogljivost, da lahko celo omejen presežek njune letne proizvodnje povzroči preveliko ponudbo na svetovnem trgu, kar bi lahko imelo negativne posledice za veliko manjše trge, kot je EU. Uvoz iz ZDA v EU se je v zadnjih treh letih enakomerno povečeval, uvoz iz Brazilije pa se je močno povečal v prvih mesecih leta 2020. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je približno 84 % celotne svetovne proizvodnje etanola iz obnovljivih virov za gorivo (več kot 70 milijonov ton) koncentriranih v ZDA (54 %) in Braziliji (30 %). Ti dve državi imata tako veliko proizvodno zmogljivost, da lahko celo omejen presežek njune letne proizvodnje povzroči preveliko ponudbo na svetovnem trgu, kar bi lahko imelo negativne posledice za veliko manjše trge, kot je EU. Uvoz iz ZDA v EU se je v zadnjih treh letih enakomerno povečeval, uvoz iz Brazilije pa se je močno povečal v prvih mesecih leta 2020.

| (6) | Opozoriti je treba tudi, da je bilo na trgu ZDA v zadnjih petih letih že opaziti rahlo presežno zmogljivost, zaradi česar so številne države (npr. Brazilija, Kitajska, Peru, Kolumbija) sprejele ali obnovile ukrepe za omejitev ravni uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo iz ZDA. Očitno je, da se količine, ki so bile prej izvožene iz ZDA na navedene trge, zdaj lahko preusmerijo na druge trge, kot je na primer trg EU. Poleg tega je treba opozoriti, da so bili protidampinški ukrepi EU za etanol iz obnovljivih virov za gorivo razveljavljeni maja 2019. |
| --- | --- |

(6)

Opozoriti je treba tudi, da je bilo na trgu ZDA v zadnjih petih letih že opaziti rahlo presežno zmogljivost, zaradi česar so številne države (npr. Brazilija, Kitajska, Peru, Kolumbija) sprejele ali obnovile ukrepe za omejitev ravni uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo iz ZDA. Očitno je, da se količine, ki so bile prej izvožene iz ZDA na navedene trge, zdaj lahko preusmerijo na druge trge, kot je na primer trg EU. Poleg tega je treba opozoriti, da so bili protidampinški ukrepi EU za etanol iz obnovljivih virov za gorivo razveljavljeni maja 2019.

| (7) | Ker se je uvoz v zadnjih letih povečal, so se tržni deleži industrije Unije zmanjšali. Povpraševanje v EU se je v zadnjih mesecih povsem ustavilo, gospodarski položaj industrije Unije pa se je poslabšal. Ko bo trg okreval, se lahko pričakuje, da se bodo obstoječe neizkoriščene zaloge v glavnih državah proizvajalkah zunaj EU množično izvažale v EU, kar bo industriji EU preprečilo okrevanje. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi lahko nekatere vlade v prizadevanjih za ohranitev proizvodnih dejavnosti uvedle subvencije ali druge oblike podpore v korist svoje industrije etanola. V ZDA se že razpravlja o nekaterih podpornih projektih. |
| --- | --- |

(7)

Ker se je uvoz v zadnjih letih povečal, so se tržni deleži industrije Unije zmanjšali. Povpraševanje v EU se je v zadnjih mesecih povsem ustavilo, gospodarski položaj industrije Unije pa se je poslabšal. Ko bo trg okreval, se lahko pričakuje, da se bodo obstoječe neizkoriščene zaloge v glavnih državah proizvajalkah zunaj EU množično izvažale v EU, kar bo industriji EU preprečilo okrevanje. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi lahko nekatere vlade v prizadevanjih za ohranitev proizvodnih dejavnosti uvedle subvencije ali druge oblike podpore v korist svoje industrije etanola. V ZDA se že razpravlja o nekaterih podpornih projektih.

| (8) | Na podlagi nedavnih trendov uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo in trenutne presežne zmogljivosti se lahko v bližnji prihodnosti hitro razvijejo škodljivi učinki na proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi nedavnih trendov uvoza etanola iz obnovljivih virov za gorivo in trenutne presežne zmogljivosti se lahko v bližnji prihodnosti hitro razvijejo škodljivi učinki na proizvajalce Unije.

| (9) | Zato je v interesu Unije, da se izvaja naknadni nadzor nad uvozom etanola iz obnovljivih virov za gorivo, da se zagotovijo statistični podatki, preden se objavijo uradni statistični podatki o uvozu, na podlagi katerih se bodo lahko hitro analizirali uvozni trendi iz vseh držav, ki niso članice EU. Zaradi občutljivosti trga etanola iz obnovljivih virov za gorivo v Uniji na nenadne spremembe na svetovnih trgih so potrebne hitro dostopne napovedi o gibanju trgovine. |
| --- | --- |

(9)

Zato je v interesu Unije, da se izvaja naknadni nadzor nad uvozom etanola iz obnovljivih virov za gorivo, da se zagotovijo statistični podatki, preden se objavijo uradni statistični podatki o uvozu, na podlagi katerih se bodo lahko hitro analizirali uvozni trendi iz vseh držav, ki niso članice EU. Zaradi občutljivosti trga etanola iz obnovljivih virov za gorivo v Uniji na nenadne spremembe na svetovnih trgih so potrebne hitro dostopne napovedi o gibanju trgovine.

| (10) | Ker se lahko etanol za gorivo uvrsti pod različne tarifne številke KN, ki vsebujejo druge izdelke, bi bilo treba oblikovati posebne oznake TARIC, da se zagotovi ustrezen nadzor, omejen le na zadevni izdelek. Obseg naknadnega nadzora vključuje izdelke, navedene v Prilogi. |
| --- | --- |

(10)

Ker se lahko etanol za gorivo uvrsti pod različne tarifne številke KN, ki vsebujejo druge izdelke, bi bilo treba oblikovati posebne oznake TARIC, da se zagotovi ustrezen nadzor, omejen le na zadevni izdelek. Obseg naknadnega nadzora vključuje izdelke, navedene v Prilogi.

| (11) | Sistem nadzora bi bilo treba uvesti za obdobje enega leta, kar se šteje za zadostno za spremljanje razvoja uvoza med okrevanjem trga, dokler se situacija ne stabilizira – |
| --- | --- |

(11)

Sistem nadzora bi bilo treba uvesti za obdobje enega leta, kar se šteje za zadostno za spremljanje razvoja uvoza med okrevanjem trga, dokler se situacija ne stabilizira –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za sprostitev etanola iz obnovljivih virov za gorivo, navedenega na seznamu v Prilogi k tej uredbi, v prosti promet Unije velja naknadni nadzor Unije v skladu z Uredbo (EU) 2015/478 in Uredbo (EU) 2015/755.

2.   Klasifikacija izdelkov iz te uredbe temelji na TARIC. Poreklo izdelkov iz te uredbe se določi v skladu s členom 60 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se začne uporabljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in velja eno leto.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 83, 27.3.2015, str. 16.

1

(2)  
  UL L 123, 19.5.2015, str. 33.

2

(3)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

3

---

PRILOGA

Seznam izdelkov, za katere velja naknadni nadzor Unije

Zadevni izdelek, ki je predmet naknadnega nadzora, je etanol iz obnovljivih virov za gorivo, tj. etilni alkohol, proizveden iz kmetijskih proizvodov (kot navedeno v Prilogi I k Pogodbi o delovanju Evropske unije), denaturiran ali nedenaturiran, razen proizvodov z vsebnostjo vode več kot 0,3 mas. %, izmerjeno v skladu s standardom EN 15376, vendar vključno z etilnim alkoholom, proizvedenim iz kmetijskih proizvodov (kot navedeno v Prilogi I k Pogodbi o delovanju Evropske unije), v mešanicah bencina z vsebnostjo etilnega alkohola več kot 10 vol. %, ki se uporablja za gorivo. Zadevni izdelek zajema tudi etilni alkohol, proizveden iz kmetijskih proizvodov (kot navedeno v Prilogi I k Pogodbi o delovanju Evropske unije), vsebovan v etil terc-butil etru (ETBE).

Obseg izdelka je omejen izključno na etanol iz obnovljivih virov, ki se uporablja za gorivo. Zato sintetični etanol in etanol iz obnovljivih virov, ki sta namenjena za druge namene kot gorivo, tj. za industrijsko uporabo in uporabo v pijačah, nista zajeta v tej zahtevi.

Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod naslednje oznake KN in TARIC:

| OZNAKE KN | RAZŠIRITVE OZNAK TARIC |
| --- | --- |
| ex 2207 10 00 | 11 |
| ex 2207 20 00 | 11 |
| ex 2208 90 99 | 11 |
| ex 2710 12 21 | 10 |
| ex 2710 12 25 | 10 |
| ex 2710 12 31 | 10 |
| ex 2710 12 41 | 10 |
| ex 2710 12 45 | 10 |
| ex 2710 12 49 | 10 |
| ex 2710 12 50 | 10 |
| ex 2710 12 70 | 10 |
| ex 2710 12 90 | 10 |
| ex 3814 00 10 | 10 |
| ex 3814 00 90 | 70 |
| ex 3820 00 00 | 10 |
| ex 3824 99 92 | 66 |

OZNAKE KN

RAZŠIRITVE OZNAK TARIC

ex 2207 10 00

11

ex 2207 20 00

11

ex 2208 90 99

11

ex 2710 12 21

10

ex 2710 12 25

10

ex 2710 12 31

10

ex 2710 12 41

10

ex 2710 12 45

10

ex 2710 12 49

10

ex 2710 12 50

10

ex 2710 12 70

10

ex 2710 12 90

10

ex 3814 00 10

10

ex 3814 00 90

70

ex 3820 00 00

10

ex 3824 99 92

66

---

SKLEPI

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/15

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2020/1629

z dne 29. oktobra 2020

o dovoljenju Franciji, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporabi znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (1) in zlasti člena 19 Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francija je z dopisom z dne 7. avgusta 2019 zaprosila za odobritev uporabe znižane stopnje obdavčitve za električno energijo, ki se neposredno zagotavlja pomorskim plovilom in plovilom za plovbo po celinskih plovnih poteh, zasidranim v pristanišču (v nadaljnjem besedilu: električna energija z obale), na podlagi člena 19 Direktive 2003/96/ES. Francoski organi so 4. marca 2020 in 30. aprila 2020 predložili dodatne informacije in pojasnila. |
| --- | --- |

(1)

Francija je z dopisom z dne 7. avgusta 2019 zaprosila za odobritev uporabe znižane stopnje obdavčitve za električno energijo, ki se neposredno zagotavlja pomorskim plovilom in plovilom za plovbo po celinskih plovnih poteh, zasidranim v pristanišču (v nadaljnjem besedilu: električna energija z obale), na podlagi člena 19 Direktive 2003/96/ES. Francoski organi so 4. marca 2020 in 30. aprila 2020 predložili dodatne informacije in pojasnila.

| (2) | Z nameravano uporabo znižane stopnje obdavčitve si Francija prizadeva dodatno spodbujati uvedbo in uporabo električne energije z obale. Uporaba te električne energije velja za okoljsko manj škodljiv način zadovoljevanja potreb ladij po električni energiji med privezom v pristanišču v primerjavi z uporabo bunker goriv na teh plovilih. |
| --- | --- |

(2)

Z nameravano uporabo znižane stopnje obdavčitve si Francija prizadeva dodatno spodbujati uvedbo in uporabo električne energije z obale. Uporaba te električne energije velja za okoljsko manj škodljiv način zadovoljevanja potreb ladij po električni energiji med privezom v pristanišču v primerjavi z uporabo bunker goriv na teh plovilih.

| (3) | Ker uporaba električne energije z obale preprečuje emisije onesnaževal zraka, ki izvirajo iz uporabe bunker goriv na plovilih med privezom v pristanišču, izboljšuje kakovost zraka v lokalnem okolju pristaniških mest. Zaradi posebnih strukturnih razmer v proizvodnji električne energije v Franciji, se pričakuje, da se bodo zaradi uporabe električne energije z obale namesto električne energije, proizvedene z uporabo bunker goriv, nadalje zmanjšale emisije CO2, druga onesnaževala zraka in hrup. Zato se predvideva, da bo ukrep prispeval k doseganju ciljev politike Unije na področju okolja, zdravja in podnebja. |
| --- | --- |

(3)

Ker uporaba električne energije z obale preprečuje emisije onesnaževal zraka, ki izvirajo iz uporabe bunker goriv na plovilih med privezom v pristanišču, izboljšuje kakovost zraka v lokalnem okolju pristaniških mest. Zaradi posebnih strukturnih razmer v proizvodnji električne energije v Franciji, se pričakuje, da se bodo zaradi uporabe električne energije z obale namesto električne energije, proizvedene z uporabo bunker goriv, nadalje zmanjšale emisije CO2, druga onesnaževala zraka in hrup. Zato se predvideva, da bo ukrep prispeval k doseganju ciljev politike Unije na področju okolja, zdravja in podnebja.

| (4) | Dovoljenje Franciji za uporabo znižane stopnje obdavčitve električne energije z obale ne presega obsega, potrebnega za doseganje povečane uporabe takšne električne energije, saj bo v večini primerov proizvodnja električne energije na krovu ostala konkurenčnejša možnost. Zaradi tega vzroka in ker je sedanja stopnja uveljavitve ustrezne tehnologije na trgu sorazmerno nizka, ni verjetno, da bi uporaba navedene znižane stopnje obdavčitve v svoji življenjski dobi povzročila precejšnje izkrivljanje konkurence, zato ne bo negativno vplivala na pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(4)

Dovoljenje Franciji za uporabo znižane stopnje obdavčitve električne energije z obale ne presega obsega, potrebnega za doseganje povečane uporabe takšne električne energije, saj bo v večini primerov proizvodnja električne energije na krovu ostala konkurenčnejša možnost. Zaradi tega vzroka in ker je sedanja stopnja uveljavitve ustrezne tehnologije na trgu sorazmerno nizka, ni verjetno, da bi uporaba navedene znižane stopnje obdavčitve v svoji življenjski dobi povzročila precejšnje izkrivljanje konkurence, zato ne bo negativno vplivala na pravilno delovanje notranjega trga.

| (5) | V skladu s členom 19(2) Direktive 2003/96/ES je vsako dovoljenje, odobreno na podlagi člena 19(1) navedene direktive, strogo časovno omejeno. Da bi se zagotovilo, da je obdobje veljavnosti dovoljenja dovolj dolgo, da zadevnih gospodarskih subjektov ne odvrne od potrebnih naložb, je ustrezno, da se zahtevano dovoljenje odobri od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2026. Vendar bi se moralo to dovoljenje prenehati uporabljati od datuma začetka uporabe kakršnih koli splošnih določb o davčnih ugodnostih za električno energijo z obale, ki jih sprejme Svet na podlagi člena 113 ali katere koli druge ustrezne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije, če bi se take določbe začele uporabljati pred 31. decembrom 2026. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 19(2) Direktive 2003/96/ES je vsako dovoljenje, odobreno na podlagi člena 19(1) navedene direktive, strogo časovno omejeno. Da bi se zagotovilo, da je obdobje veljavnosti dovoljenja dovolj dolgo, da zadevnih gospodarskih subjektov ne odvrne od potrebnih naložb, je ustrezno, da se zahtevano dovoljenje odobri od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2026. Vendar bi se moralo to dovoljenje prenehati uporabljati od datuma začetka uporabe kakršnih koli splošnih določb o davčnih ugodnostih za električno energijo z obale, ki jih sprejme Svet na podlagi člena 113 ali katere koli druge ustrezne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije, če bi se take določbe začele uporabljati pred 31. decembrom 2026.

| (6) | Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o državni pomoči – |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o državni pomoči –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Franciji se dovoli uporaba znižane stopnje obdavčitve električne energije, ki se neposredno zagotavlja plovilom med privezom v pristanišču (v nadaljnjem besedilu: električna energija z obale), razen za plovila za zasebne namene, pod pogojem, da se upoštevajo najnižje ravni obdavčitve iz člena 10 Direktive 2003/96/ES.

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2026.

Če Svet na podlagi člena 113 ali katere koli druge ustrezne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme katere koli splošne določbe o davčnih ugodnostih za električno energijo z obale, se ta sklep preneha uporabljati na dan začetka uporabe navedenih splošnih določb.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 29. oktobra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

1

---

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1630

z dne 3. novembra 2020

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1326 glede elektromagnetne združljivosti industrijske, znanstvene in medicinske opreme, gospodinjskih aparatov, električnega orodja in podobnih aparatov, električne razsvetljave in podobne opreme, multimedijske opreme ter stikalnih in krmilnih naprav

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Direktive 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da je električna oprema, ki je v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladna z bistvenimi zahtevami iz Priloge I k navedeni direktivi, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Direktive 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da je električna oprema, ki je v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladna z bistvenimi zahtevami iz Priloge I k navedeni direktivi, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli.

| (2) | Komisija je z Izvedbenim sklepom C(2016) 7641 (3) od Evropskega odbora za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN), Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) in Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (v nadaljnjem besedilu: ETSI) zahtevala pripravo in revizijo harmoniziranih standardov za elektromagnetno združljivost v podporo Direktivi 2014/30/EU. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z Izvedbenim sklepom C(2016) 7641 (3) od Evropskega odbora za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN), Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) in Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (v nadaljnjem besedilu: ETSI) zahtevala pripravo in revizijo harmoniziranih standardov za elektromagnetno združljivost v podporo Direktivi 2014/30/EU.

| (3) | CEN in Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2016) 7641 revidirala naslednje harmonizirane standarde, katerih sklici so objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije (4): EN 55011:2009, EN 55014-1:2006, EN 55015:2013 in EN 55032:2012. Zato so bili sprejeti naslednji harmonizirani standardi in njihove spremembe: EN 55011:2016, EN 55011:2016/A1:2017 in EN 55011:2016/A11:2020 za industrijsko, znanstveno in medicinsko opremo; EN 55014-1:2017 in EN 55014-1:2017/A11:2020 za gospodinjske aparate, električno orodje in podobne aparate; EN IEC 55015:2019 in EN IEC 55015:2019/A11:2020 za električno razsvetljavo in podobno opremo; ter EN 55032:2015 in EN 55032:2015/A11:20 za multimedijsko opremo. |
| --- | --- |

(3)

CEN in Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2016) 7641 revidirala naslednje harmonizirane standarde, katerih sklici so objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije (4): EN 55011:2009, EN 55014-1:2006, EN 55015:2013 in EN 55032:2012. Zato so bili sprejeti naslednji harmonizirani standardi in njihove spremembe: EN 55011:2016, EN 55011:2016/A1:2017 in EN 55011:2016/A11:2020 za industrijsko, znanstveno in medicinsko opremo; EN 55014-1:2017 in EN 55014-1:2017/A11:2020 za gospodinjske aparate, električno orodje in podobne aparate; EN IEC 55015:2019 in EN IEC 55015:2019/A11:2020 za električno razsvetljavo in podobno opremo; ter EN 55032:2015 in EN 55032:2015/A11:20 za multimedijsko opremo.

| (4) | CEN in Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2016) 7641 spremenila harmonizirani standard EN 62026-2:2013, katerega sklic je objavljen v seriji C Uradnega lista Evropske unije (5). Zato je bil sprejet harmonizirani standard EN 62026-2:2013/A1:2019. |
| --- | --- |

(4)

CEN in Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2016) 7641 spremenila harmonizirani standard EN 62026-2:2013, katerega sklic je objavljen v seriji C Uradnega lista Evropske unije (5). Zato je bil sprejet harmonizirani standard EN 62026-2:2013/A1:2019.

| (5) | Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so navedeni harmonizirani standardi skladni z zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2016) 7641. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so navedeni harmonizirani standardi skladni z zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2016) 7641.

| (6) | Harmonizirani standardi EN 55011:2016, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55011:2016/A1:2017 in EN 55011:2016/A11:2020, EN 55014-1:2017, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55014-1:2017/A11:2020, EN IEC 55015:2019, kakor je bil spremenjen s standardom EN IEC 55015:2019/A11:2020, EN 55032:2015, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55032:2015/A11:2020, ter EN 62026-2:2013, kakor je bil spremenjen s standardom EN 62026-2:2013/A1:2019, izpolnjujejo bistvene zahteve, ki naj bi jih zajemali in ki so določene v Direktivi 2014/30/EU. Zato je primerno, da se sklici na navedene harmonizirane standarde, skupaj z ustreznimi standardi, ki jih spreminjajo, objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Harmonizirani standardi EN 55011:2016, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55011:2016/A1:2017 in EN 55011:2016/A11:2020, EN 55014-1:2017, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55014-1:2017/A11:2020, EN IEC 55015:2019, kakor je bil spremenjen s standardom EN IEC 55015:2019/A11:2020, EN 55032:2015, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55032:2015/A11:2020, ter EN 62026-2:2013, kakor je bil spremenjen s standardom EN 62026-2:2013/A1:2019, izpolnjujejo bistvene zahteve, ki naj bi jih zajemali in ki so določene v Direktivi 2014/30/EU. Zato je primerno, da se sklici na navedene harmonizirane standarde, skupaj z ustreznimi standardi, ki jih spreminjajo, objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

| (7) | V Prilogi I k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2019/1326 (6) so navedeni sklici na harmonizirane standarde, na podlagi katerih se domneva skladnost z Direktivo 2014/30/EU. Da se zagotovi, da so sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2014/30/EU, navedeni v enem aktu, bi bilo treba sklice na navedene standarde, skupaj s sklici na ustrezne standarde, ki jih spreminjajo, vključiti v navedeno Prilogo. |
| --- | --- |

(7)

V Prilogi I k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2019/1326 (6) so navedeni sklici na harmonizirane standarde, na podlagi katerih se domneva skladnost z Direktivo 2014/30/EU. Da se zagotovi, da so sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2014/30/EU, navedeni v enem aktu, bi bilo treba sklice na navedene standarde, skupaj s sklici na ustrezne standarde, ki jih spreminjajo, vključiti v navedeno Prilogo.

| (8) | Zato je treba sklice na naslednje harmonizirane standarde umakniti iz serije C Uradnega lista Evropske unije, skupaj s sklici na ustrezne standarde, s katerimi so bili navedeni standardi spremenjeni ali popravljeni: EN 55011:2009, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55011:2009/A1:2010, EN 55014-1:2006, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55014-1:2006/A1:2009 in EN 55014-1:2006/A2:2011, EN 55015:2013, EN 55032:2012, kakor je bil popravljen s standardom EN 55032:2012/AC:2013, in EN 62026-2:2013. |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba sklice na naslednje harmonizirane standarde umakniti iz serije C Uradnega lista Evropske unije, skupaj s sklici na ustrezne standarde, s katerimi so bili navedeni standardi spremenjeni ali popravljeni: EN 55011:2009, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55011:2009/A1:2010, EN 55014-1:2006, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55014-1:2006/A1:2009 in EN 55014-1:2006/A2:2011, EN 55015:2013, EN 55032:2012, kakor je bil popravljen s standardom EN 55032:2012/AC:2013, in EN 62026-2:2013.

| (9) | V Prilogi II k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/1326 so navedeni sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2014/30/EU, ki so umaknjeni iz serije C Uradnega lista Evropske unije. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde skupaj s sklici na ustrezne standarde, s katerimi so bili spremenjeni ali popravljeni, vključijo v navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(9)

V Prilogi II k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/1326 so navedeni sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2014/30/EU, ki so umaknjeni iz serije C Uradnega lista Evropske unije. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde skupaj s sklici na ustrezne standarde, s katerimi so bili spremenjeni ali popravljeni, vključijo v navedeno prilogo.

| (10) | Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za pripravo na uporabo harmoniziranih standardov EN 55011:2016, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55011:2016/A1:2017 in EN 55011:2016/A11:2020, EN 55014-1:2017, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55014-1:2017/A11:2020, EN IEC 55015:2019, kakor je bil spremenjen s standardom EN IEC 55015:2019/A11:2020, EN 55032:2015, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55032:2015/A11:2020, in EN 62026-2:2013, kakor je bil spremenjen s standardom EN 62026-2:2013/A1:2019, je treba odložiti umik sklicev na naslednje harmonizirane standarde, skupaj s sklici na ustrezne standarde, s katerimi so bili spremenjeni ali popravljeni: EN 55011:2009, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55011:2009/A1:2010, EN 55014-1:2006, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55014-1:2006/A1:2009 in EN 55014-1:2006/A2:2011, EN 55015:2013, EN 55032:2012, kakor je bil popravljen s standardom EN 55032:2012/AC:2013, in EN 62026-2:2013. |
| --- | --- |

(10)

Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za pripravo na uporabo harmoniziranih standardov EN 55011:2016, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55011:2016/A1:2017 in EN 55011:2016/A11:2020, EN 55014-1:2017, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55014-1:2017/A11:2020, EN IEC 55015:2019, kakor je bil spremenjen s standardom EN IEC 55015:2019/A11:2020, EN 55032:2015, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55032:2015/A11:2020, in EN 62026-2:2013, kakor je bil spremenjen s standardom EN 62026-2:2013/A1:2019, je treba odložiti umik sklicev na naslednje harmonizirane standarde, skupaj s sklici na ustrezne standarde, s katerimi so bili spremenjeni ali popravljeni: EN 55011:2009, kakor je bil spremenjen s standardom EN 55011:2009/A1:2010, EN 55014-1:2006, kakor je bil spremenjen s standardoma EN 55014-1:2006/A1:2009 in EN 55014-1:2006/A2:2011, EN 55015:2013, EN 55032:2012, kakor je bil popravljen s standardom EN 55032:2012/AC:2013, in EN 62026-2:2013.

| (11) | Izvedbeni sklep (EU) 2019/1326 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep (EU) 2019/1326 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(12)

Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/1326 se spremeni v skladu s Prilogo I k temu sklepu.

Člen 2

Priloga II k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/1326 se spremeni v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 3. novembra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (UL L 96, 29.3.2014, str. 79).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije C(2016) 7641 z dne 30. novembra 2016 o zahtevi za standardizacijo Evropskemu odboru za standardizacijo, Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo in Evropskemu inštitutu za telekomunikacijske standarde v zvezi s harmoniziranimi standardi v podporo Direktivi 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo.

3

(4)  
  UL C 246, 13.7.2018, str. 1.

4

(5)  
  UL C 246, 13.7.2018, str. 1.

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1326 z dne 5. avgusta 2019 o harmoniziranih standardih za elektromagnetno združljivost, pripravljenih v podporo Direktivi 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 206, 6.8.2019, str. 27).

6

---

PRILOGA I

V Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/1326 se dodajo naslednji vnosi:

| Št. | Sklic na standard |
| --- | --- |
| „10. | EN 55011:2016
  Industrijska, znanstvena in medicinska oprema – Karakteristike občutljivosti za radiofrekvenčne motnje – Mejne vrednosti in merilne metode
  EN 55011:2016/A1:2017
  EN 55011:2016/A11:2020 |
| 11. | EN 55014-1:2017
  Elektromagnetna združljivost – Zahteve za gospodinjske aparate, električna orodja in podobne aparate – 1. del: Emisije
  EN 55014-1:2017/A11:2020 |
| 12. | EN IEC 55015:2019
  Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti za radijske motnje električne razsvetljave in podobne opreme
  EN IEC 55015:2019/A11:2020 |
| 13. | EN 55032:2015
  Elektromagnetna združljivost multimedijske opreme – Zahteve glede emisij
  EN 55032:2015/A11:2020 |
| 14. | EN 62026-2:2013
  Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave – Vmesniki krmilne naprave (CDI-ji) – 2. del: Vmesnik za senzor sprožilca (AS-i)
  EN 62026-2:2013/A1:2019“ |

Št.

Sklic na standard

„10.

EN 55011:2016

Industrijska, znanstvena in medicinska oprema – Karakteristike občutljivosti za radiofrekvenčne motnje – Mejne vrednosti in merilne metode

EN 55011:2016/A1:2017

EN 55011:2016/A11:2020

11.

EN 55014-1:2017

Elektromagnetna združljivost – Zahteve za gospodinjske aparate, električna orodja in podobne aparate – 1. del: Emisije

EN 55014-1:2017/A11:2020

12.

EN IEC 55015:2019

Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti za radijske motnje električne razsvetljave in podobne opreme

EN IEC 55015:2019/A11:2020

13.

EN 55032:2015

Elektromagnetna združljivost multimedijske opreme – Zahteve glede emisij

EN 55032:2015/A11:2020

14.

EN 62026-2:2013

Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave – Vmesniki krmilne naprave (CDI-ji) – 2. del: Vmesnik za senzor sprožilca (AS-i)

EN 62026-2:2013/A1:2019“

---

PRILOGA II

V Prilogi II k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/1326 se dodajo naslednji vnosi:

| Št. | Sklic na standard | Datum umika |
| --- | --- | --- |
| „7. | EN 55011:2009
  Industrijska, znanstvena in medicinska oprema - Karakteristike občutljivosti za radiofrekvenčne motnje - Mejne vrednosti in merilne metode
  EN 55011:2009/A1:2010 | 4. maj 2022 |
| 8. | EN 55014-1:2006
  Elektromagnetna združljivost – Zahteve za gospodinjske aparate, električna orodja in podobne aparate – 1. del: Emisije
  EN 55014-1:2006/A1:2009
  EN 55014-1:2006/A2:2011 | 4. maj 2022 |
| 9. | EN 55015:2013
  Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti za radijske motnje električne razsvetljave in podobne opreme | 4. maj 2022 |
| 10. | EN 55032:2012
  Elektromagnetna združljivost multimedijske opreme – Zahteve glede emisij
  EN 55032:2012/AC:2013 | 4. maj 2022 |
| 11. | EN 62026-2:2013
  Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave – Vmesniki krmilne naprave (CDI-ji) – 2. del: Vmesnik za senzor sprožilca (AS-i) | 4. maj 2022“ |

Št.

Sklic na standard

Datum umika

„7.

EN 55011:2009

Industrijska, znanstvena in medicinska oprema - Karakteristike občutljivosti za radiofrekvenčne motnje - Mejne vrednosti in merilne metode

EN 55011:2009/A1:2010

4. maj 2022

8.

EN 55014-1:2006

Elektromagnetna združljivost – Zahteve za gospodinjske aparate, električna orodja in podobne aparate – 1. del: Emisije

EN 55014-1:2006/A1:2009

EN 55014-1:2006/A2:2011

4. maj 2022

9.

EN 55015:2013

Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti za radijske motnje električne razsvetljave in podobne opreme

4. maj 2022

10.

EN 55032:2012

Elektromagnetna združljivost multimedijske opreme – Zahteve glede emisij

EN 55032:2012/AC:2013

4. maj 2022

11.

EN 62026-2:2013

Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave – Vmesniki krmilne naprave (CDI-ji) – 2. del: Vmesnik za senzor sprožilca (AS-i)

4. maj 2022“

---

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/21

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/1631

z dne 22. oktobra 2020

o prenosu pooblastil za odločanje v zvezi s prenosom zaupnih statističnih informacij o ekonomski in finančni statistiki Statističnemu uradu Evropske unije (Eurostat) (ECB/2020/53)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 12.1 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 8a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 8a(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 se zaupne statistične informacije lahko prenesejo med članico Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ki je te informacije zbrala, in organom Evropskega statističnega sistema (ESS) pod pogojem, da je ta prenos potreben za učinkovit razvoj, pripravo ali izkazovanje ali za izboljšanje kakovosti evropske statistike v okviru pristojnosti ESS in ESCB ter da je potreba po tem utemeljena. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 8a(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 se zaupne statistične informacije lahko prenesejo med članico Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ki je te informacije zbrala, in organom Evropskega statističnega sistema (ESS) pod pogojem, da je ta prenos potreben za učinkovit razvoj, pripravo ali izkazovanje ali za izboljšanje kakovosti evropske statistike v okviru pristojnosti ESS in ESCB ter da je potreba po tem utemeljena.

| (2) | Člen 8a Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva vzpostavitev dodatnih zaščitnih ukrepov pri izmenjavi zaupnih statističnih informacij med ESCB in ESS, in sicer, da mora organ, ki je te informacije zbral, izrecno odobriti vsak nadaljnji prenos po prvem prenosu, ter da zaupnih statističnih informacij ni dovoljeno uporabljati za namene, ki niso izključno statistični, kot na primer za upravne ali davčne namene ali sodne postopke. |
| --- | --- |

(2)

Člen 8a Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva vzpostavitev dodatnih zaščitnih ukrepov pri izmenjavi zaupnih statističnih informacij med ESCB in ESS, in sicer, da mora organ, ki je te informacije zbral, izrecno odobriti vsak nadaljnji prenos po prvem prenosu, ter da zaupnih statističnih informacij ni dovoljeno uporabljati za namene, ki niso izključno statistični, kot na primer za upravne ali davčne namene ali sodne postopke.

| (3) | V skladu s členom 20(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Statistični urad Evropske unije (Eurostat) uporablja zaupne podatke, ki se pridobijo izključno za pripravo evropske statistike, izključno za statistične namene, razen če je statistična enota nedvoumno privolila v uporabo za druge namene. V skladu s členom 20(4) Uredbe (ES) št. 223/2009 mora Eurostat sprejeti vse potrebne regulativne, upravne, tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev fizičnega in logičnega varstva zaupnih podatkov. Na tej podlagi je Eurostat Evropski centralni banki (ECB) potrdil, da bo zagotovil zaupnost prenesenih statističnih informacij, ki se bodo uporabile samo za statistične namene in se ne bodo nadalje razkrile. Zato je Svet ECB ocenil, da ima Eurostat vzpostavljene potrebne ukrepe za zaščito zaupnosti zaupnih statističnih informacij o ekonomski in finančni statistiki, ki jih prenaša ECB. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 20(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) Statistični urad Evropske unije (Eurostat) uporablja zaupne podatke, ki se pridobijo izključno za pripravo evropske statistike, izključno za statistične namene, razen če je statistična enota nedvoumno privolila v uporabo za druge namene. V skladu s členom 20(4) Uredbe (ES) št. 223/2009 mora Eurostat sprejeti vse potrebne regulativne, upravne, tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev fizičnega in logičnega varstva zaupnih podatkov. Na tej podlagi je Eurostat Evropski centralni banki (ECB) potrdil, da bo zagotovil zaupnost prenesenih statističnih informacij, ki se bodo uporabile samo za statistične namene in se ne bodo nadalje razkrile. Zato je Svet ECB ocenil, da ima Eurostat vzpostavljene potrebne ukrepe za zaščito zaupnosti zaupnih statističnih informacij o ekonomski in finančni statistiki, ki jih prenaša ECB.

| (4) | ECB in Eurostat sta marca 2003 sklenila memorandum o soglasju o ekonomski in finančni statistiki (3) (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju o ekonomski in finančni statistiki), da bi med drugim določila okvir za izmenjavo in reprodukcijo podatkov. Oddelek G navedenega memoranduma o soglasju določa, da se ureditev za pravočasno izmenjavo podatkov določi v dogovoru o ravni storitev, ki ureja tudi izmenjavo zaupnih statističnih podatkov. Dogovor o ravni storitev za izmenjavo podatkov (4), ki je bil sklenjen februarja 2008 in je v Prilogi 2 k memorandumu o soglasju o ekonomski in finančni statistiki, v skladu s tem opisuje odgovornosti glede izmenjave podatkov ter načine in oblike izmenjave podatkov med generalnim direktoratom Statistika v ECB in Eurostatom. Dodatek 1 k navedenemu dogovoru o ravni storitev natančno določa statistične informacije, ki se izmenjajo med Eurostatom in ECB. Te statistične informacije med drugim vključujejo: statistiko četrtletnih finančnih računov; statistiko postavk bilance stanja denarnih finančnih institucij (MFI); statistiko obrestnih mer MFI in zunanjo statistiko, zbrane na podlagi Smernice ECB/2013/24 (5), Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (6), Uredbe (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/34) (7) in Smernice ECB/2011/23 (8). |
| --- | --- |

(4)

ECB in Eurostat sta marca 2003 sklenila memorandum o soglasju o ekonomski in finančni statistiki (3) (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju o ekonomski in finančni statistiki), da bi med drugim določila okvir za izmenjavo in reprodukcijo podatkov. Oddelek G navedenega memoranduma o soglasju določa, da se ureditev za pravočasno izmenjavo podatkov določi v dogovoru o ravni storitev, ki ureja tudi izmenjavo zaupnih statističnih podatkov. Dogovor o ravni storitev za izmenjavo podatkov (4), ki je bil sklenjen februarja 2008 in je v Prilogi 2 k memorandumu o soglasju o ekonomski in finančni statistiki, v skladu s tem opisuje odgovornosti glede izmenjave podatkov ter načine in oblike izmenjave podatkov med generalnim direktoratom Statistika v ECB in Eurostatom. Dodatek 1 k navedenemu dogovoru o ravni storitev natančno določa statistične informacije, ki se izmenjajo med Eurostatom in ECB. Te statistične informacije med drugim vključujejo: statistiko četrtletnih finančnih računov; statistiko postavk bilance stanja denarnih finančnih institucij (MFI); statistiko obrestnih mer MFI in zunanjo statistiko, zbrane na podlagi Smernice ECB/2013/24 (5), Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (6), Uredbe (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/34) (7) in Smernice ECB/2011/23 (8).

| (5) | Da se olajša postopek odločanja ECB v zvezi z odločitvami o prenosu zaupnih ekonomskih in finančnih statističnih informacij Eurostatu za namene memoranduma o soglasju o ekonomski in finančni statistiki ter odločitvami o spremembah dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov, ki bi bile potrebne za prenos zaupnih statističnih informacij Eurostatu, je treba omogočiti prenos nekaterih pooblastil za odločanje, kakor je določeno v tem sklepu. Delegirani sklep o prenosu zaupnih ekonomskih in finančnih statističnih informacij Eurostatu vključuje informacije na ravni EU, in euroobmočja in na nacionalni ravni ter nacionalne prispevke v skladu s pravnimi akti ECB. |
| --- | --- |

(5)

Da se olajša postopek odločanja ECB v zvezi z odločitvami o prenosu zaupnih ekonomskih in finančnih statističnih informacij Eurostatu za namene memoranduma o soglasju o ekonomski in finančni statistiki ter odločitvami o spremembah dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov, ki bi bile potrebne za prenos zaupnih statističnih informacij Eurostatu, je treba omogočiti prenos nekaterih pooblastil za odločanje, kakor je določeno v tem sklepu. Delegirani sklep o prenosu zaupnih ekonomskih in finančnih statističnih informacij Eurostatu vključuje informacije na ravni EU, in euroobmočja in na nacionalni ravni ter nacionalne prispevke v skladu s pravnimi akti ECB.

| (6) | V skladu s členom 12.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Svet ECB odloči, da nekatera pooblastila prenese na Izvršilni odbor. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 12.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Svet ECB odloči, da nekatera pooblastila prenese na Izvršilni odbor.

| (7) | V skladu s splošnimi načeli o prenosu pooblastil, ki jih je oblikovalo in potrdilo Sodišče Evropske unije, bi moral biti prenos pooblastil za odločanje omejen in sorazmeren ter bi moral temeljiti na predpisanih merilih. Glede na pogoje, ki so določeni v členu 8a Uredbe (ES) št. 2533/98 in se uporabljajo za vsak prenos zaupnih statističnih informacij Eurostatu, ter glede na omejenost tega sklepa na prenose zaupnih statističnih informacij za namene memoranduma o soglasju o ekonomski in finančni statistiki so delegirani sklepi, ki se bodo sprejemali, tehnične in ne politične narave, kar pomeni, da bi morala merila za prenos pooblastil ostati relativno splošna. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s splošnimi načeli o prenosu pooblastil, ki jih je oblikovalo in potrdilo Sodišče Evropske unije, bi moral biti prenos pooblastil za odločanje omejen in sorazmeren ter bi moral temeljiti na predpisanih merilih. Glede na pogoje, ki so določeni v členu 8a Uredbe (ES) št. 2533/98 in se uporabljajo za vsak prenos zaupnih statističnih informacij Eurostatu, ter glede na omejenost tega sklepa na prenose zaupnih statističnih informacij za namene memoranduma o soglasju o ekonomski in finančni statistiki so delegirani sklepi, ki se bodo sprejemali, tehnične in ne politične narave, kar pomeni, da bi morala merila za prenos pooblastil ostati relativno splošna.

| (8) | Kadar merila za sprejetje delegiranega sklepa niso izpolnjena, bi moral odločitve o prenosu zaupnih statističnih informacij Eurostatu sprejeti Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora – |
| --- | --- |

(8)

Kadar merila za sprejetje delegiranega sklepa niso izpolnjena, bi moral odločitve o prenosu zaupnih statističnih informacij Eurostatu sprejeti Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „zaupne statistične informacije“ pomeni zaupne statistične informacije, kakor so opredeljene v točki 12 člena 1 Uredbe (ES) št. 2533/98; |
| --- | --- |

1.

„zaupne statistične informacije“ pomeni zaupne statistične informacije, kakor so opredeljene v točki 12 člena 1 Uredbe (ES) št. 2533/98;

| 2. | „delegirani sklep“ pomeni sklep, ki se sprejme na podlagi prenosa pooblastil Sveta ECB v skladu s tem sklepom; |
| --- | --- |

2.

„delegirani sklep“ pomeni sklep, ki se sprejme na podlagi prenosa pooblastil Sveta ECB v skladu s tem sklepom;

| 3. | „memorandum o soglasju o ekonomski in finančni statistiki“ pomeni Memorandum of Understanding on economic and financial statistics between the Directorate General Statistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat), sklenjen 10. marca 2003; |
| --- | --- |

3.

„memorandum o soglasju o ekonomski in finančni statistiki“ pomeni Memorandum of Understanding on economic and financial statistics between the Directorate General Statistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat), sklenjen 10. marca 2003;

Memorandum of Understanding on economic and financial statistics between the Directorate General Statistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat)

| 4. | „dogovor o ravni storitev za izmenjavo podatkov“ pomeni Service Level Agreement (SLA) on Data Exchanges between the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat), sklenjen februarja 2008, vključno s spremembami v skladu z njegovimi pogoji, ki je Priloga 2 k memorandumu o soglasju o ekonomski in finančni statistiki. |
| --- | --- |

4.

„dogovor o ravni storitev za izmenjavo podatkov“ pomeni Service Level Agreement (SLA) on Data Exchanges between the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat), sklenjen februarja 2008, vključno s spremembami v skladu z njegovimi pogoji, ki je Priloga 2 k memorandumu o soglasju o ekonomski in finančni statistiki.

Service Level Agreement (SLA) on Data Exchanges between the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat)

Člen 2

Prenos zaupnih statističnih informacij Eurostatu

1.   Svet ECB na Izvršilni odbor prenaša pooblastilo za odločanje o prenosu zaupnih statističnih informacij Eurostatu v okviru memoranduma o soglasju o ekonomski in finančni statistiki.

2.   Odločitev o prenosu zaupnih statističnih informacij Eurostatu, kakor je opisana v odstavku 1, se sprejme v obliki delegiranega sklepa samo, če so izpolnjena merila za sprejetje delegiranih sklepov, določena v členu 4.

Člen 3

Spremembe dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov

1.   Svet ECB na Izvršilni odbor prenaša pooblastilo za odločanje o spremembah dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov v obsegu, ki je potreben za prenos zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) Eurostatu.

2.   Odločitev o spremembi dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov v obsegu, ki je potreben za prenos zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) Eurostatu, kakor je opisana v odstavku 1, se sprejme v obliki delegiranega sklepa samo, če so izpolnjena merila za sprejetje delegiranih sklepov, določena v členu 4.

Člen 4

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o prenosu zaupnih statističnih informacij Eurostatu in o spremembah dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov

1.   Odločitev o prenosu zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) Eurostatu ali o spremembah dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov v skladu s členom 2 oziroma 3 se sprejme v obliki delegiranega sklepa samo, kadar je ta prenos potreben za učinkovit razvoj, pripravo ali izkazovanje evropske ekonomske in finančne statistike ali za izboljšanje njene kakovosti ter kadar je potreba po tem utemeljena. Zaupne statistične informacije iz člena 2(1), ki se prenesejo Eurostatu, morajo biti ustrezne, relevantne in ne pretirane glede na njegove naloge.

2.   Odločitev o prenosu zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) Eurostatu ali o spremembah dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov v skladu s členom 2 oziroma 3 se sprejme v obliki delegiranega sklepa samo, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | informacije so potrebne za to, da lahko Eurostat zagotovi smiselno pripravo evropske ekonomske in finančne statistike ali oceni kakovost prispevkov k agregatom te statistike; |
| --- | --- |

(a)

informacije so potrebne za to, da lahko Eurostat zagotovi smiselno pripravo evropske ekonomske in finančne statistike ali oceni kakovost prispevkov k agregatom te statistike;

| (b) | Eurostat soglaša, da bo pridobil predhodno odobritev za vsak nadaljnji prenos zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) po prvem prenosu; |
| --- | --- |

(b)

Eurostat soglaša, da bo pridobil predhodno odobritev za vsak nadaljnji prenos zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) po prvem prenosu;

| (c) | zahteva vključuje informacije, zajete z memorandumom o soglasju o ekonomski in finančni statistiki, in |
| --- | --- |

(c)

zahteva vključuje informacije, zajete z memorandumom o soglasju o ekonomski in finančni statistiki, in

| (d) | prenos teh informacij ne posega v opravljanje nalog ESCB. |
| --- | --- |

(d)

prenos teh informacij ne posega v opravljanje nalog ESCB.

Odbor za statistiko ESCB Izvršilnemu odboru predloži oceno izpolnjevanja pogojev, navedenih v prvem pododstavku.

3.   Svet ECB se pravočasno obvesti o odločitvah, ki jih je sprejel Izvršilni odbor na podlagi členov 2 in 3.

4.   Kadar eno ali več meril iz odstavka 1 in/ali 2 za sprejetje delegiranega sklepa ni izpolnjenih, odločitve o prenosu zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) Eurostatu in o spremembah dogovora o ravni storitev za izmenjavo podatkov v obsegu, ki je potreben za prenos zaupnih statističnih informacij iz člena 2(1) Eurostatu, sprejme Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 22. oktobra 2020

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

2

(3)  Memorandum of Understanding on economic and financial statistics between the Directorate General Statistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat) (Bruselj, 10. marec 2003), MOU/2003/03101.

3

(4)  Service Level Agreement (SLA) on Data Exchanges between the Directorate General Statistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat) – Annex 2 to the ‚Memorandum of Understanding on economic and financial statistics‘ between Eurostat and DG Statistics (februar 2008), MOU/2008/02011.

4

(5)  Smernica ECB/2013/24 z dne 25. julija 2013 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (UL L 2, 7.1.2014, str. 34).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o statistiki obrestnih mer, ki jih uporabljajo denarne finančne institucije (ECB/2013/34) (UL L 297, 7.11.2013, str. 51).

7

(8)  Smernica ECB/2011/23 z dne 9. decembra 2011 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (UL L 65, 3.3.2012, str. 1).

8

---

PRIPOROČILA

| 4.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/25

---

PRIPOROČILO SVETA (EU) 2020/1632

z dne 30. oktobra 2020

o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 v schengenskem območju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(c) in (e) ter prvega in drugega stavka člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija v skladu s členom 67 PDEU vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice in zagotovi, da se pri prehajanju notranjih meja ne izvaja kontrola oseb. V skladu s schengenskim pravnim redom se notranje meje lahko prehajajo na kateri koli točki brez opravljanja mejne kontrole oseb, ne glede na njihovo državljanstvo. To vključuje državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo na ozemlju EU, in državljane tretjih držav, ki so zakonito vstopili na ozemlje države članice; ti se lahko 90 dni v obdobju 180 dni prosto gibljejo po ozemljih vseh drugih držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Unija v skladu s členom 67 PDEU vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice in zagotovi, da se pri prehajanju notranjih meja ne izvaja kontrola oseb. V skladu s schengenskim pravnim redom se notranje meje lahko prehajajo na kateri koli točki brez opravljanja mejne kontrole oseb, ne glede na njihovo državljanstvo. To vključuje državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo na ozemlju EU, in državljane tretjih držav, ki so zakonito vstopili na ozemlje države članice; ti se lahko 90 dni v obdobju 180 dni prosto gibljejo po ozemljih vseh drugih držav članic.

| (2) | Generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je 30. januarja 2020 zaradi svetovnega izbruha novega koronavirusa, ki povzroča koronavirusno bolezen 2019 (COVID-19), razglasil izredne razmere svetovnih razsežnosti v javnem zdravju. SZO je 11. marca 2020 ocenila, da je COVID-19 mogoče opredeliti kot pandemijo. |
| --- | --- |

(2)

Generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je 30. januarja 2020 zaradi svetovnega izbruha novega koronavirusa, ki povzroča koronavirusno bolezen 2019 (COVID-19), razglasil izredne razmere svetovnih razsežnosti v javnem zdravju. SZO je 11. marca 2020 ocenila, da je COVID-19 mogoče opredeliti kot pandemijo.

| (3) | Države članice so za omejitev širjenja virusa sprejele različne ukrepe in nekateri med njimi so vplivali na pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, na primer omejitve vstopa ali odreditev karantene za čezmejne potnike. Ti ukrepi so v nekaterih primerih vplivali na neizvajanje kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja schengenskega območja, ne glede na državljanstvo. |
| --- | --- |

(3)

Države članice so za omejitev širjenja virusa sprejele različne ukrepe in nekateri med njimi so vplivali na pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, na primer omejitve vstopa ali odreditev karantene za čezmejne potnike. Ti ukrepi so v nekaterih primerih vplivali na neizvajanje kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja schengenskega območja, ne glede na državljanstvo.

| (4) | Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 (1) opredeljuje splošna načela in skupna merila, kar vključuje tudi skupna pragova pri odločanju o omejitvah prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19. Poleg tega določa skupni okvir glede možnih ukrepov za potnike, ki prihajajo z območij z višjim tveganjem. Državam članicam tudi priporoča, naj se ob uvedbi omejitvenih ukrepov medsebojno usklajujejo in obveščajo javnost. |
| --- | --- |

(4)

Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 (1) opredeljuje splošna načela in skupna merila, kar vključuje tudi skupna pragova pri odločanju o omejitvah prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19. Poleg tega določa skupni okvir glede možnih ukrepov za potnike, ki prihajajo z območij z višjim tveganjem. Državam članicam tudi priporoča, naj se ob uvedbi omejitvenih ukrepov medsebojno usklajujejo in obveščajo javnost.

| (5) | Prosto gibanje oseb na notranjem trgu iz člena 26 PDEU je tesno povezano z neizvajanjem kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja schengenskega območja iz členov 67 in 77 PDEU, zato ter zaradi spoštovanja skladnosti in celovitosti schengenskega pravnega reda bi bilo treba s tem priporočilom zagotoviti, da države članice pri uporabi schengenskega pravnega reda uporabljajo enak usklajen pristop v zvezi z neizvajanjem kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na njihovo državljanstvo. |
| --- | --- |

(5)

Prosto gibanje oseb na notranjem trgu iz člena 26 PDEU je tesno povezano z neizvajanjem kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja schengenskega območja iz členov 67 in 77 PDEU, zato ter zaradi spoštovanja skladnosti in celovitosti schengenskega pravnega reda bi bilo treba s tem priporočilom zagotoviti, da države članice pri uporabi schengenskega pravnega reda uporabljajo enak usklajen pristop v zvezi z neizvajanjem kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na njihovo državljanstvo.

| (6) | Države članice bi morale zato pri zagotavljanju neizvajanja kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja schengenskega območja, ne glede na njihovo državljanstvo, uporabljati tudi načela, skupna merila in skupni okvir ukrepov iz Priporočila (EU) 2020/1475. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale zato pri zagotavljanju neizvajanja kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja schengenskega območja, ne glede na njihovo državljanstvo, uporabljati tudi načela, skupna merila in skupni okvir ukrepov iz Priporočila (EU) 2020/1475.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali bo to priporočilo uveljavila. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali bo to priporočilo uveljavila.

| (8) | To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje (2). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(8)

To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje (2). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja.

| (9) | To priporočilo za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper in Romunijo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011. |
| --- | --- |

(9)

To priporočilo za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper in Romunijo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011.

| (10) | To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (3). |
| --- | --- |

(10)

To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (3).

| (11) | To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (4) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (5). |
| --- | --- |

(11)

To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (4) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (5).

| (12) | To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (7) – |
| --- | --- |

(12)

To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (7) –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Države članice bi morale uporabljati priporočila o splošnih načelih, skupnih merilih, skupnih pragovih in skupnem okviru ukrepov, vključno s priporočili o usklajevanju in komuniciranju, iz Priporočila (EU) 2020/1475.

V Bruslju, 30. oktobra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (UL L 337, 14.10.2020, str. 3).

1

(2)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

2

(3)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

3

(4)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

4

(5)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

5

(6)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

6

(7)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

7

---