# Euroopa Liidu L 387/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 387 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik19. november 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 387

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik19. november 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1727, 18. november 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 seoses teatavate eeskirjadega, mis käsitlevad volitatud ettevõtjaid | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1728, 17. november 2020, millega kinnitatakse Horvaatias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7880 all) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1729, 17. november 2020, milles käsitletakse zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seiret ja aruandlust ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2013/652/EL
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7894 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1730, 18. november 2020, millega kinnitatakse Iirimaa osalemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1954, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks | 22 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1727, 18. november 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 seoses teatavate eeskirjadega, mis käsitlevad volitatud ettevõtjaid

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1728, 17. november 2020, millega kinnitatakse Horvaatias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7880 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7880 all)

3

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1729, 17. november 2020, milles käsitletakse zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seiret ja aruandlust ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2013/652/EL
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7894 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7894 all)

1

8

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1730, 18. november 2020, millega kinnitatakse Iirimaa osalemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1954, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks

22

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Liide ( Euroopa Ühenduste Teataja P 52, 16. august 1960 ) | 23 |

Parandused

*

Liide ( Euroopa Ühenduste Teataja P 52, 16. august 1960 )

( Euroopa Ühenduste Teataja P 52, 16. august 1960 )

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1727,

18. november 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 seoses teatavate eeskirjadega, mis käsitlevad volitatud ettevõtjaid

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada volitatud ettevõtja staatuse andmiseks määruse (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustik“) artikli 39 punktis a sätestatud tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade mis tahes tõsiste või korduvate rikkumiste, sealhulgas taotleja majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumise kriteeriumi ühetaoline rakendamine, on vaja selgitada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) artikli 24 teatavaid sätteid. Esiteks on vaja selgitada, et rikkumiste osas on kriteerium täidetud, kui ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud isikutest on viimase kolme aasta jooksul selliseid rikkumisi toime pannud. Rikkumiste aluseks olevad asjaolud peavad olema aset leidnud viimase kolme aasta jooksul, isegi kui haldus- või kohtuasutus võib mõnel juhul olla teinud nende asjaolude põhjal otsuse pärast kõnealuse kolme aasta möödumist. Teiseks on vaja selgitada, et tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade tõsiste või korduvate rikkumiste hulgast on asjakohased need, mis on seotud kõnealuse artikli punktis b osutatud isikute majandustegevusega. Kolmandaks on vaja selgitada, milliseid muid isikuid peale taotleja tuleb sõltuvalt taotleja organisatsioonilisest struktuurist selle kriteeriumiga seoses hinnata. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada volitatud ettevõtja staatuse andmiseks määruse (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustik“) artikli 39 punktis a sätestatud tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade mis tahes tõsiste või korduvate rikkumiste, sealhulgas taotleja majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumise kriteeriumi ühetaoline rakendamine, on vaja selgitada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) artikli 24 teatavaid sätteid. Esiteks on vaja selgitada, et rikkumiste osas on kriteerium täidetud, kui ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud isikutest on viimase kolme aasta jooksul selliseid rikkumisi toime pannud. Rikkumiste aluseks olevad asjaolud peavad olema aset leidnud viimase kolme aasta jooksul, isegi kui haldus- või kohtuasutus võib mõnel juhul olla teinud nende asjaolude põhjal otsuse pärast kõnealuse kolme aasta möödumist. Teiseks on vaja selgitada, et tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade tõsiste või korduvate rikkumiste hulgast on asjakohased need, mis on seotud kõnealuse artikli punktis b osutatud isikute majandustegevusega. Kolmandaks on vaja selgitada, milliseid muid isikuid peale taotleja tuleb sõltuvalt taotleja organisatsioonilisest struktuurist selle kriteeriumiga seoses hinnata.

| (2) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/2447 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/2447 vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 muudatused

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklit 24 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui:






  a) | ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks punktis b osutatud isikutest on viimase kolme aasta jooksul seoses oma majandustegevusega tõsiselt või korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte või maksueeskirju, ning |
| --- | --- | --- |

1)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui:

a)

ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks punktis b osutatud isikutest on viimase kolme aasta jooksul seoses oma majandustegevusega tõsiselt või korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte või maksueeskirju, ning

| b) | ühegi järgmise isiku puhul ei ole registreeritud ühtki tema majandustegevusega, sh taotleja majandustegevusega seotud rasket kuritegu (kui see on asjakohane):






  i) | taotleja, |
| --- | --- | --- |

b)

ühegi järgmise isiku puhul ei ole registreeritud ühtki tema majandustegevusega, sh taotleja majandustegevusega seotud rasket kuritegu (kui see on asjakohane):

i)

taotleja,

| ii) | taotleja tolliküsimuste eest vastutav(ad) isik(ud) ja |
| --- | --- |

ii)

taotleja tolliküsimuste eest vastutav(ad) isik(ud) ja

| iii) | taotleja eest vastutav(ad) või tema juhtimist kontrolliv(ad) isik(ud).“ |
| --- | --- |

iii)

taotleja eest vastutav(ad) või tema juhtimist kontrolliv(ad) isik(ud).“

| 2) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud isiku (kes ei ole taotleja) tegevus- või elukoht on kolmandas riigis, hindab otsustuspädev tolliasutus tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriumile vastavust talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.“ |
| --- | --- |

2)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud isiku (kes ei ole taotleja) tegevus- või elukoht on kolmandas riigis, hindab otsustuspädev tolliasutus tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriumile vastavust talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

2

---

OTSUSED

| 19.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1728,

17. november 2020,

millega kinnitatakse Horvaatias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7880 all)

(Ainult horvaadikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 20 punkti p,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punkti B.IV alapunktiga 1 on ette nähtud, et searümpade klassifitseerimiseks hinnatakse tailihasisaldust vastavalt komisjoni kinnitatud liigitusmeetoditele; kinnitada võib üksnes statistiliselt tõestatud hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel tuleks lähtuda hinnangu vastavusest statistilise vea lubatud maksimaalsele kõrvalekaldele. Kõnealune lubatud kõrvalekalle on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1182 (2) V lisa A osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punkti B.IV alapunktiga 1 on ette nähtud, et searümpade klassifitseerimiseks hinnatakse tailihasisaldust vastavalt komisjoni kinnitatud liigitusmeetoditele; kinnitada võib üksnes statistiliselt tõestatud hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel tuleks lähtuda hinnangu vastavusest statistilise vea lubatud maksimaalsele kõrvalekaldele. Kõnealune lubatud kõrvalekalle on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1182 (2) V lisa A osas.

| (2) | Horvaatia on taotlenud komisjonilt luba viie meetodi (Hennessy Grading Probe 2 (HGP2), Hennessy Grading Probe 7 (HGP7), OptiGrade-MCP, OptiScan-TP ja käsitsimeetod ZP) kasutamiseks. Sel eesmärgil esitas Horvaatia delegeeritud määruse (EL) 2017/1182 artikli 11 lõikega 3 ettenähtud protokolli abil proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel need meetodid põhinevad, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse osakaalu hindamiseks kasutatavad võrrandid. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia on taotlenud komisjonilt luba viie meetodi (Hennessy Grading Probe 2 (HGP2), Hennessy Grading Probe 7 (HGP7), OptiGrade-MCP, OptiScan-TP ja käsitsimeetod ZP) kasutamiseks. Sel eesmärgil esitas Horvaatia delegeeritud määruse (EL) 2017/1182 artikli 11 lõikega 3 ettenähtud protokolli abil proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel need meetodid põhinevad, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse osakaalu hindamiseks kasutatavad võrrandid.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Horvaatias kõnealuseid liigitusmeetodeid ja valemeid kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Horvaatias kõnealuseid liigitusmeetodeid ja valemeid kasutada.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Horvaatias lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | seade Hennessy Grading Probe 2 (HGP2) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa I osas; |
| --- | --- |

a)

seade Hennessy Grading Probe 2 (HGP2) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa I osas;

| b) | seade Hennessy Grading Probe 7 (HGP7) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa II osas; |
| --- | --- |

b)

seade Hennessy Grading Probe 7 (HGP7) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa II osas;

| c) | seade OptiGrade-MCP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa III osas; |
| --- | --- |

c)

seade OptiGrade-MCP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa III osas;

| d) | seade OptiScan-TP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa IV osas; |
| --- | --- |

d)

seade OptiScan-TP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa IV osas;

| e) | nihkmõõdiku kasutamisega käsitsimeetod ZP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa V osas. |
| --- | --- |

e)

nihkmõõdiku kasutamisega käsitsimeetod ZP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa V osas.

2.   Lõike 1 punktis e osutatud nihkmõõdiku kasutamisega käsitsimeetodit ZP ja sellega seotud hindamismeetodeid lubatakse kasutada üksnes tapamajades, kus tapetakse aastas keskmiselt kuni 500 siga nädalas.

Artikkel 2

Kinnitatud seadmete või liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes juhul, kui see on sõnaselgelt lubatud komisjoni rakendusotsusega.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 17. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1182, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 liidu veise-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning teatavatesse kategooriatesse kuuluvate rümpade ja elusloomade turuhindadest teatamise osas (ELT L 171, 4.7.2017, lk 74).

2

---

LISA

SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID HORVAATIAS

I OSA

Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp 58 MR), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga: | LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 × F) + (0,008924575 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 × F) + (0,008924575 × M)

kus:

| LMPHGP 2 | = | rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal; |
| --- | --- | --- |
| F | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel poolitusjoonest välisküljel ja 4 cm kaugusel poolitusjoonest siseküljel tagant teise ja kolmanda roide vahelt; |
| M | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui F. |

LMPHGP 2

=

rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal;

F

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel poolitusjoonest välisküljel ja 4 cm kaugusel poolitusjoonest siseküljel tagant teise ja kolmanda roide vahelt;

M

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui F.

| 4. | Valem kehtib 60–120 kilogrammi (tapasooja rümba kaal) kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

II OSA

Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp 58 MR), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga: | LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 × F) + (0,03170816 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 × F) + (0,03170816 × M)

kus:

| LMPHGP 7 | = | rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal; |
| --- | --- | --- |
| F | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel poolitusjoonest välisküljel ja 4 cm kaugusel poolitusjoonest siseküljel tagant teise ja kolmanda roide vahelt; |
| M | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui F. |

LMPHGP 7

=

rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal;

F

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel poolitusjoonest välisküljel ja 4 cm kaugusel poolitusjoonest siseküljel tagant teise ja kolmanda roide vahelt;

M

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui F.

| 4. | Valem kehtib 60–120 kilogrammi (tapasooja rümba kaal) kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

III OSA

OptiGrade-MCP

| 1. | Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet OptiGrade-MCP. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seade on varustatud optilise sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ning milles on üks infrapuna-fotodiood (Siemens) ja fototransistor (Siemens). Seadme mõõteulatus on 0–110 millimeetrit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga: | LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 × F) + (0,02633554 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 × F) + (0,02633554 × M)

kus:

| LMPMCP | = | rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal; |
| --- | --- | --- |
| F | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel poolitusjoonest välisküljel ja 4 cm kaugusel poolitusjoonest siseküljel tagant teise ja kolmanda roide vahelt; |
| M | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui F. |

LMPMCP

=

rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal;

F

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel poolitusjoonest välisküljel ja 4 cm kaugusel poolitusjoonest siseküljel tagant teise ja kolmanda roide vahelt;

M

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui F.

| 4. | Valem kehtib 60–120 kilogrammi (tapasooja rümba kaal) kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

IV OSA

OptiScan-TP

| 1. | Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet OptiScan TP. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seade OptiScan TP on varustatud digitaalse skaneerimisseadmega, mis teeb valgustatud pildi kahest rümbal asuvast mõõtepunktist. Pildid on rasvkoe ja lihase paksuse arvutamise aluseks. Mõõtmiste tulemused teisendatakse seadme OptiScan TP abil hinnanguliseks tailihasisalduseks. Pildid salvestatakse ning neid võib hiljem kontrollida. Integreeritud Bluetooth®-liidese abil saab andmeid kergesti üle kanda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga: | LMPTP = 66,52167 – (0,5215984 × F) + (0,01604653 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPTP = 66,52167 – (0,5215984 × F) + (0,01604653 × M)

kus:

| LMPTP | = | rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal; |
| --- | --- | --- |
| F | = | keskset tuharalihast (Musculus glutaeus medius) katva nähtava peki (sealhulgas kamar) vähim paksus millimeetrites mõõdetuna poolitatud rümba keskjoonel; |
| M | = | lihase paksus, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (Musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas. |

LMPTP

=

rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal;

F

=

keskset tuharalihast (Musculus glutaeus medius) katva nähtava peki (sealhulgas kamar) vähim paksus millimeetrites mõõdetuna poolitatud rümba keskjoonel;

M

=

lihase paksus, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (Musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas.

| 4. | Valem kehtib 60–120 kilogrammi (tapasooja rümba kaal) kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

V OSA

Käsitsimeetod (ZP)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse käsitsimeetodit ZP, mille puhul mõõdetakse nihkmõõdikuga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selle meetodi puhul kasutatakse nihkmõõdikut ja hindamise aluseks on prognoosivalem. Meetod põhineb peki ja lihase paksuse käsitsi mõõtmisel poolitatud rümba keskjoonel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga: | LMPZP = 66,18242 – (0,5312573 × F) + (0,02048905 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPZP = 66,18242 – (0,5312573 × F) + (0,02048905 × M)

kus:

| LMPZP | = | rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal; |
| --- | --- | --- |
| F | = | keskset tuharalihast (Musculus glutaeus medius) katva nähtava peki (sealhulgas kamar) vähim paksus millimeetrites mõõdetuna poolitatud rümba keskjoonel; |
| M | = | lihase paksus, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (Musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas. |

LMPZP

=

rümba tailihasisalduse hinnanguline osakaal;

F

=

keskset tuharalihast (Musculus glutaeus medius) katva nähtava peki (sealhulgas kamar) vähim paksus millimeetrites mõõdetuna poolitatud rümba keskjoonel;

M

=

lihase paksus, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (Musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas.

| 4. | Valem kehtib 60–120 kilogrammi (tapasooja rümba kaal) kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

---

| 19.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/8

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1729,

17. november 2020,

milles käsitletakse zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seiret ja aruandlust ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2013/652/EL

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7894 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5, artikli 7 lõiget 3, artikli 8 lõiget 3 ja artikli 9 lõike 1 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2003/99/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et seire annab võrreldavad andmed antimikroobikumiresistentsuse kohta zoonootilise toimega mõjurites ja muudes ainetes, kuivõrd need kujutavad ohtu rahvatervisele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2003/99/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et seire annab võrreldavad andmed antimikroobikumiresistentsuse kohta zoonootilise toimega mõjurites ja muudes ainetes, kuivõrd need kujutavad ohtu rahvatervisele.

| (2) | Direktiiviga 2003/99/EÜ nõutakse liikmesriikidelt ka, et nad hindaksid antimikroobikumiresistentsuse arengut ja allikaid oma territooriumil ning esitaksid komisjonile igal aastal aruande kõnealuse direktiivi kohaselt kogutud andmete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2003/99/EÜ nõutakse liikmesriikidelt ka, et nad hindaksid antimikroobikumiresistentsuse arengut ja allikaid oma territooriumil ning esitaksid komisjonile igal aastal aruande kõnealuse direktiivi kohaselt kogutud andmete kohta.

| (3) | Komisjoni rakendusotsuses 2013/652/EL (2) on sätestatud zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtse seire ja aruandluse üksikasjalikud eeskirjad. Neid eeskirju kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsuses 2013/652/EL (2) on sätestatud zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtse seire ja aruandluse üksikasjalikud eeskirjad. Neid eeskirju kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020.

| (4) | Nõukogule ja Euroopa Parlamendile suunatud 29. juuni 2017. aasta teatises „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“ (3) on komisjon vaadanud läbi liidu rakendusaktid, täpsemalt rakendusotsuse 2013/652/EL, mis on seotud zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seirega põllumajandusloomades ja toidus, et võtta arvesse uusi teaduslikke suundumusi ja andmekogumisvajadusi. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogule ja Euroopa Parlamendile suunatud 29. juuni 2017. aasta teatises „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“ (3) on komisjon vaadanud läbi liidu rakendusaktid, täpsemalt rakendusotsuse 2013/652/EL, mis on seotud zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seirega põllumajandusloomades ja toidus, et võtta arvesse uusi teaduslikke suundumusi ja andmekogumisvajadusi.

| (5) | Aastatel 2015–2018 tegi komisjon liikmesriikides mitu auditit, et hinnata, kuidas pädevad asutused rakendusotsust 2013/652/EL rakendavad. Neid auditeid kokkuvõtvas lõplikus ülevaatlikus aruandes (4) toodi esile teatavad rakendusprobleemid, millega liikmesriigid silmitsi seisavad ja mida komisjon peaks rakendusotsust 2013/652/EL läbi vaadates arvesse võtma. |
| --- | --- |

(5)

Aastatel 2015–2018 tegi komisjon liikmesriikides mitu auditit, et hinnata, kuidas pädevad asutused rakendusotsust 2013/652/EL rakendavad. Neid auditeid kokkuvõtvas lõplikus ülevaatlikus aruandes (4) toodi esile teatavad rakendusprobleemid, millega liikmesriigid silmitsi seisavad ja mida komisjon peaks rakendusotsust 2013/652/EL läbi vaadates arvesse võtma.

| (6) | 5. juunil 2019. aastal avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusliku aruande „Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food‐producing animals and food“ (5) („Tehnilised nõuded zoonootiliste ning indikaatorbakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtseks seireks toiduloomades ja toidus“). Selleks et tulemuslikult reageerida pidevalt kasvavale antimikroobikumiresistentsuse ohule ja tagada antimikroobikumiresistentsuse edasiste (alates 2021 aastast) suundumuste hindamise järjepidevus, soovitatakse kõnealuses aruandes teha konkreetseid kohandusi praeguses antimikroobikumiresistentsuse seire- ja aruandlussüsteemis, mis on sätestatud rakendusotsuses 2013/652/EL. Need soovitatud kohandused puudutavad eelkõige neid toiduloomapopulatsioone ja toidukategooriaid, millest proove võetakse, järgitavat proovivõtukava, antimikroobikumiresistentsuse suhtes uuritavaid bakteriliike ning antimikroobikumiresistentsuse uuringuid tegevates laborites kasutatavaid analüüsimeetodeid. |
| --- | --- |

(6)

5. juunil 2019. aastal avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusliku aruande „Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food‐producing animals and food“ (5) („Tehnilised nõuded zoonootiliste ning indikaatorbakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtseks seireks toiduloomades ja toidus“). Selleks et tulemuslikult reageerida pidevalt kasvavale antimikroobikumiresistentsuse ohule ja tagada antimikroobikumiresistentsuse edasiste (alates 2021 aastast) suundumuste hindamise järjepidevus, soovitatakse kõnealuses aruandes teha konkreetseid kohandusi praeguses antimikroobikumiresistentsuse seire- ja aruandlussüsteemis, mis on sätestatud rakendusotsuses 2013/652/EL. Need soovitatud kohandused puudutavad eelkõige neid toiduloomapopulatsioone ja toidukategooriaid, millest proove võetakse, järgitavat proovivõtukava, antimikroobikumiresistentsuse suhtes uuritavaid bakteriliike ning antimikroobikumiresistentsuse uuringuid tegevates laborites kasutatavaid analüüsimeetodeid.

| (7) | Selleks et saada antimikroobikumiresistentsuse kohta jätkuvalt võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid, on oluline toiduohutusameti 5. juuni 2019. aasta teaduslikus aruandes esitatud soovitusi arvesse võtta, kui määratakse kindlaks bakteriliikide, toiduloomaliikide ja toiduainete kõige asjakohasemad kombinatsioonid, mida alates 2021. aastast toimuv antibiootikumiresistentsuse ühtne seire ja sellega seotud aruandlus hõlmab. Samuti on asjakohane minimeerida liikmesriikide pädevate asutuste koormust nii palju kui võimalik, eelkõige tegeledes teadaolevate rakendamisprobleemidega ja keskendudes antimikroobikumiresistentsuse seirele olemasolevate riiklike kontrolliprogrammide raames kogutud bioloogilistes proovides või bakterite isolaatides. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et saada antimikroobikumiresistentsuse kohta jätkuvalt võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid, on oluline toiduohutusameti 5. juuni 2019. aasta teaduslikus aruandes esitatud soovitusi arvesse võtta, kui määratakse kindlaks bakteriliikide, toiduloomaliikide ja toiduainete kõige asjakohasemad kombinatsioonid, mida alates 2021. aastast toimuv antibiootikumiresistentsuse ühtne seire ja sellega seotud aruandlus hõlmab. Samuti on asjakohane minimeerida liikmesriikide pädevate asutuste koormust nii palju kui võimalik, eelkõige tegeledes teadaolevate rakendamisprobleemidega ja keskendudes antimikroobikumiresistentsuse seirele olemasolevate riiklike kontrolliprogrammide raames kogutud bioloogilistes proovides või bakterite isolaatides.

| (8) | Kogu genoomi järjendamine on paljulubav meetod mikrobioloogias tavapärase fenotüübi uuringu asendamiseks ning seda kasutatakse kogu maailmas üha rohkem. Praegu saavad kogu genoomi järjendamist antimikroobikumiresistentsuse seireks igapäevaselt kasutada siiski ainult mõned liikmesriigid. Seepärast on asjakohane lubada kasutada kogu genoomi järjendamist alternatiivina tavapärasele fenotüübi uuringule ainult vabatahtlikkuse alusel, kuid kehtestada kogu genoomi järjendamise meetodi jaoks tehnilised tingimused, et tagada andmete võrreldavus. |
| --- | --- |

(8)

Kogu genoomi järjendamine on paljulubav meetod mikrobioloogias tavapärase fenotüübi uuringu asendamiseks ning seda kasutatakse kogu maailmas üha rohkem. Praegu saavad kogu genoomi järjendamist antimikroobikumiresistentsuse seireks igapäevaselt kasutada siiski ainult mõned liikmesriigid. Seepärast on asjakohane lubada kasutada kogu genoomi järjendamist alternatiivina tavapärasele fenotüübi uuringule ainult vabatahtlikkuse alusel, kuid kehtestada kogu genoomi järjendamise meetodi jaoks tehnilised tingimused, et tagada andmete võrreldavus.

| (9) | Antimikroobikumiresistentsus on ülemaailmne oht, mis võib hõlpsasti üle piiride levida. Selleks, et tegevust paremini kooskõlastada ja paremini mõista, kuidas antimikroobikumiresistentsuse mõju kogu maailmas vähendada, on oluline, et liitu imporditavate toiduainete suhtes kohaldataks samuti antimikroobikumiresistentsuse seire nõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Antimikroobikumiresistentsus on ülemaailmne oht, mis võib hõlpsasti üle piiride levida. Selleks, et tegevust paremini kooskõlastada ja paremini mõista, kuidas antimikroobikumiresistentsuse mõju kogu maailmas vähendada, on oluline, et liitu imporditavate toiduainete suhtes kohaldataks samuti antimikroobikumiresistentsuse seire nõudeid.

| (10) | Liikmesriikides antimikroobikumiresistentsuse ühtse seire ja sellekohase aruandluse järjepidevuse tagamiseks pärast rakendusotsusega 2013/652/EL hõlmatud perioodi tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikides antimikroobikumiresistentsuse ühtse seire ja sellekohase aruandluse järjepidevuse tagamiseks pärast rakendusotsusega 2013/652/EL hõlmatud perioodi tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

| (11) | Õigusselguse huvides tuleks rakendusotsus 2013/652/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(11)

Õigusselguse huvides tuleks rakendusotsus 2013/652/EL kehtetuks tunnistada.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 antimikroobikumiresistentsuse seire ja aruandluse ühtsed eeskirjad, mida liikmesriigid peavad rakendama direktiivi 2003/99/EÜ artikli 7 lõike 3 ja artikli 9 lõike 1 ning selle II lisa B osa ja IV lisa kohaselt.

2.   Antimikroobikumiresistentsuse seire ja aruandlus hõlmavad järgmisi baktereid:

| a) | Salmonella spp.; |
| --- | --- |

a)

Salmonella spp.;

| b) | Campylobacter coli (C. coli); |
| --- | --- |

b)

Campylobacter coli (C. coli);

| c) | Campylobacter jejuni (C. jejuni); |
| --- | --- |

c)

Campylobacter jejuni (C. jejuni);

| d) | indikaatorkommensaal Escherichia coli (E. coli); |
| --- | --- |

d)

indikaatorkommensaal Escherichia coli (E. coli);

| e) | Salmonella spp. ja E. coli, kes toodavad järgmisi ensüüme:






  i) | laia spektriga β-laktamaasid (Extended-Spectrum β-Lactamases, ESBL); |
| --- | --- | --- |

e)

Salmonella spp. ja E. coli, kes toodavad järgmisi ensüüme:

i)

laia spektriga β-laktamaasid (Extended-Spectrum β-Lactamases, ESBL);

| ii) | AmpC β-laktamaasid (AmpC); |
| --- | --- |

ii)

AmpC β-laktamaasid (AmpC);

| iii) | karbapenemaasid (Carbapenemases, CP). |
| --- | --- |

iii)

karbapenemaasid (Carbapenemases, CP).

3.   Antimikroobikumiresistentsuse seire ja aruandlus võivad hõlmata indikaatorkommensaale Enterococcus faecalis’t (E. faecalis) ja Enterococcus faecium’i (E. faecium).

4.   Antimikroobikumiresistentsuse seire ja aruandlus hõlmavad järgmisi toiduloomade populatsioone ja toitu:

| a) | broilerid; |
| --- | --- |

a)

broilerid;

| b) | munakanad; |
| --- | --- |

b)

munakanad;

| c) | broilerkalkunid; |
| --- | --- |

c)

broilerkalkunid;

| d) | alla aasta vanused veised; |
| --- | --- |

d)

alla aasta vanused veised;

| e) | nuumsead; |
| --- | --- |

e)

nuumsead;

| f) | värske broileriliha; |
| --- | --- |

f)

värske broileriliha;

| g) | värske kalkuniliha; |
| --- | --- |

g)

värske kalkuniliha;

| h) | värske sealiha; |
| --- | --- |

h)

värske sealiha;

| i) | värske veiseliha. |
| --- | --- |

i)

värske veiseliha.

5.   Liikmesriigid teevad antimikroobikumiresistentsuse seiret ja esitavad sellekohased aruanded bakterite, antimikroobikumide ning toiduloomade ja värske liha konkreetsete kombinatsioonide kohta, mis on tuletatud kooskõlas artiklitega 3 ja 4.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/625 (6) sätestatud mõisted; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/625 (6) sätestatud mõisted;

6

| b) | komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (7) sätestatud mõisted; |
| --- | --- |

b)

komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (7) sätestatud mõisted;

7

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (8) sätestatud mõisted; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (8) sätestatud mõisted;

8

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2160/2003 (9) sätestatud mõisted; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2160/2003 (9) sätestatud mõisted;

9

| e) | direktiivis 2003/99/EÜ sätestatud mõisted; |
| --- | --- |

e)

direktiivis 2003/99/EÜ sätestatud mõisted;

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/6 (10) sätestatud mõisted; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/6 (10) sätestatud mõisted;

10

| g) | „tapapartii“ – samal päeval tapamajja saadetavate loomade rühm, mis on pärit ühest karjast ja kasvatatud üheskoos samades tingimustes. |
| --- | --- |

g)

„tapapartii“ – samal päeval tapamajja saadetavate loomade rühm, mis on pärit ühest karjast ja kasvatatud üheskoos samades tingimustes.

Artikkel 3

Proovivõturaamistik ja analüüsid

1.   Liikmesriigid võtavad proove erinevatest toiduloomade populatsioonidest ja nendest saadud värskest lihast, nagu osutatud artikli 1 lõikes 4, ning uurivad proovidest saadud bakterite isolaate antimikroobikumitundlikkuse suhtes vastavalt lisa A osas esitatud tehnilistele nõuetele.

Salmonella spp. seireks broilerite, munakanade ja broilerkalkunite populatsioonides võivad liikmesriigid siiski kasutada bakterite isolaate, mis on juba saadud määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 5 kohase riikliku kontrolliprogrammi proovivõtu raames.

2.   Antimikroobikumiresistentsuse riiklikud referentlaborid või muud laborid, mille on määranud pädev asutus kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikliga 37, teevad järgmist:

| a) | uurivad lõikes 1 osutatud bakterite isolaatide antimikroobikumitundlikkust vastavalt lisa A osa punktis 4 esitatud tehnilistele tingimustele; |
| --- | --- |

a)

uurivad lõikes 1 osutatud bakterite isolaatide antimikroobikumitundlikkust vastavalt lisa A osa punktis 4 esitatud tehnilistele tingimustele;

| b) | viivad läbi ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootva E. coli eriseiret vastavalt lisa A osa punktis 5 esitatud tehnilistele tingimustele; |
| --- | --- |

b)

viivad läbi ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootva E. coli eriseiret vastavalt lisa A osa punktis 5 esitatud tehnilistele tingimustele;

| c) | kasutavad lisa A osa punktis 6 osutatud alternatiivset meetodit. |
| --- | --- |

c)

kasutavad lisa A osa punktis 6 osutatud alternatiivset meetodit.

Artikkel 4

Iga-aastane aruandlus antimikroobikumiresistentsuse kohta ja selle hindamine

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal antimikroobikumiresistentsuse seire tulemuste aruande kooskõlas lisa B osas esitatud nõuetega.

Samuti hindavad liikmesriigid iga-aastase antimikroobikumiresistentsuse seire tulemusi ja lisavad selle hinnangu direktiivi 2003/99/EÜ artikli 9 lõike 1 kohasele zoonooside arengut ja allikaid, zoonootilisi mõjureid ja antimikroobikumiresistentsust käsitlevale aruandele.

Artikkel 5

Andmete avalikustamine

Euroopa Toiduohutusamet avaldab riikide kvantitatiivsed isolaatidel põhinevad andmed antimikroobikumiresistentsuse kohta ja artikli 4 kohased analüüside tulemuste aruanded.

Artikkel 6

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsus 2013/652/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

1

(2)  Komisjoni 12. novembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/652/EL zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobse resistentsuse seire ja aruandluse kohta (ELT L 303, 14.11.2013, lk 26).

2

(3)  COM(2017) 339 final.

3

(4)  DG(SANTE) 2019-6789.

4

(5)  EFSA Journal 2019; 17(6): 5709.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta (ELT L 325, 12.12.2003, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ (ELT L 4, 7.1.2019, lk 43).

10

---

LISA

A OSA

Proovivõturaamistik ja analüüsid

1.   Antimikroobikumitundlikkuse suhtes uuritavate bakterite isolaatide päritolu

Liikmesriigid koguvad bakterite isolaate antimikroobikumiresistentsuse seireks vähemalt igast järgmisest isolaadi, toiduloomade populatsiooni ja toidu kombinatsioonist:

| a) | Salmonella spp. isolaadid






  i) | proovidest, mis on võetud igast munakanade, broilerite ja nuumkalkunite populatsioonist määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt kehtestatud riiklike kontrolliprogrammide raames; |
| --- | --- | --- |

a)

Salmonella spp. isolaadid

i)

proovidest, mis on võetud igast munakanade, broilerite ja nuumkalkunite populatsioonist määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt kehtestatud riiklike kontrolliprogrammide raames;

| ii) | nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, välja arvatud liikmesriikides, kus rakendatakse ELi tasandil heakskiidetud riiklikku salmonelloositõrje programmi; |
| --- | --- |

ii)

nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, välja arvatud liikmesriikides, kus rakendatakse ELi tasandil heakskiidetud riiklikku salmonelloositõrje programmi;

| iii) | alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

iii)

alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| iv) | värske broileri- ja kalkuniliha proovidest, mis on võetud piiripunktides; |
| --- | --- |

iv)

värske broileri- ja kalkuniliha proovidest, mis on võetud piiripunktides;

| b) | C. coli ja C. jejuni isolaadid






  i) | broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- | --- |

b)

C. coli ja C. jejuni isolaadid

i)

broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| ii) | broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

ii)

broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| iii) | alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

iii)

alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| iv) | nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- |

iv)

nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| c) | indikaatorkommensaali E. coli isolaadid






  i) | broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- | --- |

c)

indikaatorkommensaali E. coli isolaadid

i)

broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| ii) | broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

ii)

broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| iii) | nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- |

iii)

nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| iv) | alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

iv)

alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| v) | värske broileri-, kalkuni-, sea- ja veiseliha proovidest, mis on võetud piiripunktides; |
| --- | --- |

v)

värske broileri-, kalkuni-, sea- ja veiseliha proovidest, mis on võetud piiripunktides;

| d) | ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootva E. coli isolaadid






  i) | broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- | --- |

d)

ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootva E. coli isolaadid

i)

broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| ii) | broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

ii)

broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| iii) | nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- |

iii)

nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| iv) | alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

iv)

alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| v) | värske broileri-, kalkuni-, sea- ja veiseliha proovidest, mis on võetud jaemüügietapis; |
| --- | --- |

v)

värske broileri-, kalkuni-, sea- ja veiseliha proovidest, mis on võetud jaemüügietapis;

| vi) | värske broileri-, kalkuni-, sea- ja veiseliha proovidest, mis on võetud piiripunktides; |
| --- | --- |

vi)

värske broileri-, kalkuni-, sea- ja veiseliha proovidest, mis on võetud piiripunktides;

| e) | Kui liikmesriik otsustab analüüsida indikaatorkommensaale E. faecalis’t ja E. faecium’i kooskõlas artikli 1 lõikega 3, siis nende bakterite isolaadid






  i) | broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- | --- |

e)

Kui liikmesriik otsustab analüüsida indikaatorkommensaale E. faecalis’t ja E. faecium’i kooskõlas artikli 1 lõikega 3, siis nende bakterite isolaadid

i)

broileritelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| ii) | broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

ii)

broilerkalkunitelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui kalkuniliha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas;

| iii) | nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest; |
| --- | --- |

iii)

nuumsigadelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest;

| iv) | alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas. |
| --- | --- |

iv)

alla aastastelt veistelt tapmisel võetud umbsoolesisu proovidest, kui nendest veistest saadava liha toodang liikmesriigis ületab 10 000 tonni aastas.

2.   Proovivõtusagedus

Liikmesriigid teevad antimikroobikumiresistentsuse seiret iga bakterite isolaadi, toiduloomade populatsiooni ja toidu kombinatsiooniga punktis 1 loetletud kohaselt, järgides seejuures järgmist rotatsioonisüsteemi:

| a) | aastatel 2021, 2023, 2025 ja 2027 tehakse antimikroobikumiresistentsuse seiret nuumsigadel, alla aastastel veistel, sealihas ja veiselihas; |
| --- | --- |

a)

aastatel 2021, 2023, 2025 ja 2027 tehakse antimikroobikumiresistentsuse seiret nuumsigadel, alla aastastel veistel, sealihas ja veiselihas;

| b) | aastatel 2022, 2024 ja 2026 tehakse antimikroobikumiresistentsuse seiret munakanadel, broileritel, broilerkalkunitel ning värskes broileri- ja kalkunilihas. |
| --- | --- |

b)

aastatel 2022, 2024 ja 2026 tehakse antimikroobikumiresistentsuse seiret munakanadel, broileritel, broilerkalkunitel ning värskes broileri- ja kalkunilihas.

3.   Valimidisain ja valimi suurus

3.1.   Tapamaja tasandil

a)   Valimidisain

Tapamaja tasandi jaoks proovivõtukava koostades peavad liikmesriigid arvesse võtma toiduohutusameti tehnilisi spetsifikatsioone juhuproovide võtmise kohta zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtlustatud seireks (1).

Liikmesriigid tagavad tapamajades umbsoolesisu proovide proportsionaalse stratifitseeritud valimi, võttes proovid vähemalt 60 protsendilt liikmesriigi konkreetsest koduloomapopulatsioonist, jaotades proovide võtmise ühtlaselt kogu seireperioodile ning valides võimaluse korral igas kuus juhuslikud proovivõtupäevad. Proovid võetakse tervetelt loomadelt juhuslikult valitud epidemioloogilistest üksustest. Broilerite ja broilerkalkunite epidemioloogiline üksus on kari. Nuumsigade ja alla aastaste veiste epidemioloogiline üksus on tapapartii. Aastas võetakse samast epidemioloogilisest üksusest ainult üks proov. Iga proov võetakse ühest epidemioloogilises üksuses juhuslikult valitud rümbast. Broilerite puhul võetakse iga proov siiski kümnest epidemioloogilises üksuses juhuslikult valitud rümbast.

Võetud proovide arv tapamaja kohta peab olema proportsionaalne iga proovivõtukavaga hõlmatud tapamaja aastase tapamahuga.

b)   Valimi suurus

Selleks et uurida punktis 4.1 osutatud minimaalse nõutava hulga bakterite isolaatide antimikroobikumitundlikkust, peavad liikmesriigid võtma igal aastal piisaval arvul punkti 1 alapunkti a alapunktides ii ja iii, punkti 1 alapunktis b ning punkti 1 alapunkti c alapunktides i–iv osutatud proove, arvestades seirealuste bakteriliikide hinnangulist levimust asjaomases loomapopulatsioonis.

Erandina võivad liikmesriigid otsustada, et aastas piirdutakse 300 proovi võtmisega, kui seirealuste bakteriliikide levimus asjaomases loomapopulatsioonis on teadaolevalt kuni 30 % või kui kõnealune levimus on esimesel seireaastal teadmata või kui proovide võtmiseks kättesaadavate epidemioloogiliste üksuste hulk ei ole piisav, et vältida korduvat proovide võtmist samast üksusest. Nimetatud aastast arvu võib veelgi vähendada 150 proovini iga konkreetse bakterite isolaadi ja loomapopulatsiooni kombinatsiooni kohta, kui liikmesriigis toodetakse aastas alla 100 000 tonni broileriliha, alla 100 000 tonni kalkuniliha, alla 100 000 tonni sealiha või alla 50 000 tonni veiseliha. Liikmesriigid, kes kasutavad võimalust piirata proovide arvu aastas, peavad otsuse tegemisel tuginema dokumenteeritud tõenditele, näiteks uuringutulemustele, ning esitama need tõendid komisjonile enne vähendatud proovivõtu esmakordset rakendamist.

Liikmesriigid võtavad igal aastal vähemalt 300 proovi igast punkti 1 alapunkti d alapunktides i–iv osutatud loomapopulatsioonist. Erandina võivad liikmesriigid otsustada iga asjaomase loomapopulatsiooni puhul võtta 300 proovi asemel minimaalselt 150 proovi, kui liikmesriigis toodetakse aastas alla 100 000 tonni broileriliha, alla 100 000 tonni kalkuniliha, alla 100 000 tonni sealiha või alla 50 000 tonni veiseliha.

3.2.   Jaemüügitasand

a)   Valimidisain

Jaemüügitasandi jaoks proovivõtukava koostades peavad liikmesriigid arvesse võtma toiduohutusameti tehnilisi spetsifikatsioone juhuproovide võtmise kohta zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtlustatud seireks (2).

Liikmesriigid tagavad jaemüügiettevõttes värske liha proovide proportsionaalse stratifitseeritud valimi ilma toidu päritolul põhineva proovide eelvalikuta, jaotades proovide arvu proportsionaalselt geograafilise piirkonna elanike arvu järgi. Samuti tagavad nad värske liha proovide ühtlase jaotumise seireaasta peale ning võimalust mööda proovivõtupäevade juhusliku valimise igas kuus. Partiid, millest konkreetsel päeval proovid võetakse, peavad olema juhuslikult valitud.

b)   Valimi suurus

Liikmesriigid võtavad igal aastal 300 proovi iga punkti 1 alapunkti d alapunktis v osutatud kategooria värskest lihast. Erandina võivad liikmesriigid otsustada iga värske liha kategooria puhul võtta 300 proovi asemel 150 proovi, kui liikmesriigis toodetakse aastas alla 100 000 tonni broileriliha, alla 100 000 tonni kalkuniliha, alla 100 000 tonni sealiha või alla 50 000 tonni veiseliha.

3.3.   Piiripunktid

a)   Valimidisain

Piiripunktide jaoks proovivõtukava koostades peavad liikmesriigid arvesse võtma toiduohutusameti tehnilisi spetsifikatsioone juhuproovide võtmise kohta zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtlustatud seireks (3).

Liikmesriigid tagavad saadetiste ja lihaproovide proportsionaalse stratifitseeritud valimi piiripunktidest ja päritoluriikidest lähtuvalt ning nende imporditud värske liha saadetiste ühtlase jaotuse seireaasta lõikes, millest piiripunktides proove võetakse. Proovivõtukava peab hõlmama kõiki värske liha impordi jaoks määratud piiripunkte. Saadetised, millest konkreetsel päeval proovid võetakse, peavad olema juhuslikult valitud ning saadetisest tuleb proovid võtta juhuslikkuse alusel. Kui saadetis koosneb eri partiidest, tuleb proovid võtta eri partiidest. Proove ei liideta.

b)   Valimi suurus

Liikmesriigid määravad kindlaks sobiva arvu proove, mille nad aastas iga punkti 1 alapunkti a alapunktis iv, punkti 1 alapunkti c alapunktis v ja punkti 1 alapunkti d alapunktis vi osutatud kategooria värskest lihast võtavad, võttes määramisel aluseks tabelis 1 esitatud soovituslikud proovivõtusageduse määrad.

Tabel 1

Värske liha, mille importimisel uuritakse antibiootikumiresistentsust: soovituslikud proovivõtusageduse määrad

| Värske liha liik | Soovituslik aastane proovivõtusageduse määr piiripunkti saabunud saadetistest |
| --- | --- |
| Broileriliha | 3 % |
| Kalkuniliha | 15 % |
| Sealiha | 10 % |
| Veiseliha | 2 % |

Värske liha liik

Soovituslik aastane proovivõtusageduse määr piiripunkti saabunud saadetistest

Broileriliha

3 %

Kalkuniliha

15 %

Sealiha

10 %

Veiseliha

2 %

4.   Antimikroobikumitundlikkuse uurimine

4.1.   Uuritavate isolaatide hulk

Liikmesriigid uurivad igal aastal antimikroobikumitundlikkuse suhtes järgmist arvu isolaate ning tagavad, et aastas ei uurita rohkem kui ühte isolaati samast epidemioloogilisest üksusest pärit bakteriliigi / Salmonella serotüübi kohta.

Salmonella spp.

| — | Kuni 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis i osutatud proovidest. Liikmesriik võib otsustada määrata ülempiiriks 170 isolaadi asemel 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni broileriliha. Isolaadid kogutakse tervetelt loomadelt. Kui aastas kättesaadavate isolaatide arv liikmesriigi loomapopulatsiooni kohta on suurem kui ülempiir, tehakse nende isolaatide hulgast juhuslik valik nii, et see tagab geograafilise representatiivsuse ning võimalust mööda proovivõtukuupäevade ühtlase jaotuse aasta lõikes. Kui aastas kättesaadavate isolaatide arv on ülemisest piirnormist väiksem, tuleb uurida neid kõiki; |
| --- | --- |

—

Kuni 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis i osutatud proovidest. Liikmesriik võib otsustada määrata ülempiiriks 170 isolaadi asemel 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni broileriliha. Isolaadid kogutakse tervetelt loomadelt. Kui aastas kättesaadavate isolaatide arv liikmesriigi loomapopulatsiooni kohta on suurem kui ülempiir, tehakse nende isolaatide hulgast juhuslik valik nii, et see tagab geograafilise representatiivsuse ning võimalust mööda proovivõtukuupäevade ühtlase jaotuse aasta lõikes. Kui aastas kättesaadavate isolaatide arv on ülemisest piirnormist väiksem, tuleb uurida neid kõiki;

| — | vähemalt 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis ii osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid. Erandina võib liikmesriik otsustada uurida 170 isolaadi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni sealiha; |
| --- | --- |

—

vähemalt 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis ii osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid. Erandina võib liikmesriik otsustada uurida 170 isolaadi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni sealiha;

| — | vähemalt 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis iii osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid; |
| --- | --- |

—

vähemalt 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis iii osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid;

| — | kõik isolaadid, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis iv osutatud proovidest. |
| --- | --- |

—

kõik isolaadid, mis on saadud punkti 1 alapunkti a alapunktis iv osutatud proovidest.

C. coli ja C. jejuni

| — | Vähemalt 170 riigis enimlevinud Campylobacter’i liigi (C.
  coli ja C.
  jejuni hulgast) isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti b alapunktides i–iii osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid. Erandina võib liikmesriik otsustada uurida 170 isolaadi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni broileriliha; |
| --- | --- |

—

Vähemalt 170 riigis enimlevinud Campylobacter’i liigi (C.
  coli ja C.
  jejuni hulgast) isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti b alapunktides i–iii osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid. Erandina võib liikmesriik otsustada uurida 170 isolaadi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni broileriliha;

| — | kuni 170 isolaati riigis vähem levinud Campylobacter’i liigist (C. coli ja C. jejuni hulgast), mis on kindlaks tehtud punkti 1 alapunkti b alapunktides i–iii osutatud proovidest saadud enimlevinud Campylobacter’i liigi isolaatide kogumisel; |
| --- | --- |

—

kuni 170 isolaati riigis vähem levinud Campylobacter’i liigist (C. coli ja C. jejuni hulgast), mis on kindlaks tehtud punkti 1 alapunkti b alapunktides i–iii osutatud proovidest saadud enimlevinud Campylobacter’i liigi isolaatide kogumisel;

| — | vähemalt 170 C. coli isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti b alapunktis iv osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid. Erandina võib liikmesriik otsustada uurida 170 isolaadi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni sealiha. |
| --- | --- |

—

vähemalt 170 C. coli isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti b alapunktis iv osutatud proovidest, või kui liikmesriik kasutab punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b teises lõigus osutatud erandit, siis kõik nendest proovidest saadud isolaadid. Erandina võib liikmesriik otsustada uurida 170 isolaadi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas vähem kui 100 000 tonni sealiha.

Indikaatorkommensaal E. coli

| — | Vähemalt 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti c alapunktides i–iv osutatud proovidest. Erandina võivad liikmesriigid otsustada iga asjaomase loomapopulatsiooni puhul uurida 170 proovi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas alla 100 000 tonni broileriliha, alla 100 000 tonni kalkuniliha või alla 100 000 tonni sealiha; |
| --- | --- |

—

Vähemalt 170 isolaati, mis on saadud punkti 1 alapunkti c alapunktides i–iv osutatud proovidest. Erandina võivad liikmesriigid otsustada iga asjaomase loomapopulatsiooni puhul uurida 170 proovi asemel minimaalselt 85 isolaati, kui liikmesriigis toodetakse aastas alla 100 000 tonni broileriliha, alla 100 000 tonni kalkuniliha või alla 100 000 tonni sealiha;

| — | kõik isolaadid, mis on saadud punkti 1 alapunkti c alapunktis v osutatud proovidest. |
| --- | --- |

—

kõik isolaadid, mis on saadud punkti 1 alapunkti c alapunktis v osutatud proovidest.

ESBL-i, AmpC-d ja CP-d tootev E. coli

| — | Kõik isolaadid, mis on saadud punkti 1 alapunktis d osutatud proovidest. |
| --- | --- |

—

Kõik isolaadid, mis on saadud punkti 1 alapunktis d osutatud proovidest.

4.2.   Analüüsimeetodid tuvastamiseks ja antimikroobikumitundlikkuse uurimiseks

Liikmesriigid kasutavad epidemioloogilisi läviväärtusi ja kontsentratsioonivahemikke, mis on esitatud tabelites 2, 3 ja 4, et kindlaks määrata Salmonella spp., C. coli, C. jejuni, indikaatorkommensaalide E. coli, E. faecalis’e ja E. faecium’i antimikroobikumitundlikkus.

Iga E. coli ja Salmonella isolaati, mida on uuritud vastavalt tabelile 2 ja mis on osutunud resistentseks tsefotaksiimi või tseftasidiimi või meropeneemi suhtes, uuritakse lisaks teise antimikroobikumikogumiga vastavalt tabelile 5.

ESBL-i, AmpC-d ja/või CP-d tootva E. coli eriseireks kasutavad liikmesriigid punktis 5 osutatud meetodeid.

Antimikroobikumitundlikkuse uuringut teevad artikli 3 lõikes 2 osutatud laborid. Uurimisel kasutatakse puljongsöötmes mikrolahjendusmeetodit vastavalt standardis ISO 20776-1:2019 esitatud võrdlusmeetodile.

Tabel 2

Antimikroobikumiresistentsuse seire alla kuuluvate antimikroobikumide kogum, resistentsuse läviväärtused EUCASTi alusel ning uuritavad kontsentratsioonivahemikud Salmonella spp. ja indikaatorkommensaali E. coli puhul (esimene kogum)

| Antimikroobikum | Antimikroobikumi klass | Liik | Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l) | Kontsentratsioonivahemik (mg/l)
  (süvendite arv sulgudes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Epidemioloogiline läviväärtus | Kliiniline murdepunkt |
| Amikatsiin | Aminoglükosiid | Salmonella | > 4 (*) | > 16 | 4–128 (6) |
| E. coli | > 8 | > 16 |
| Ampitsilliin | Penitsilliin | Salmonella | > 8 | > 8 | 1–32 (6) |
| E. coli | > 8 | > 8 |
| Asitromütsiin | Makroliid | Salmonella | Ei ole teada | Ei ole teada | 2–64 (6) |
| E. coli | Ei ole teada | Ei ole teada |
| Tsefotaksiim | Tsefalosporiin | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–4 (5) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Tseftasidiim | Tsefalosporiin | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Klooramfenikool | Fenikool | Salmonella | > 16 | > 8 | 8–64 (4) |
| E. coli | > 16 | > 8 |
| Tsiprofloksatsiin | Fluorokinoloon | Salmonella | > 0,06 | > 0,06 | 0,015–8 (10) |
| E. coli | > 0,06 | > 0,5 |
| Kolistiin | Polümüksiin | Salmonella | Ei ole teada | > 2 | 1–16 (5) |
| E. coli | > 2 | > 2 |
| Gentamütsiin | Aminoglükosiid | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,5–16 (6) |
| E. coli | > 2 | > 4 |
| Meropeneem | Karbapeneem | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Nalidiksiinhape | Kinoloon | Salmonella | > 8 | Ei ole teada | 4–64 (5) |
| E. coli | > 8 | Ei ole teada |
| Sulfametoksasool | Folaadi raja antagonist | Salmonella | Ei ole teada | Ei ole teada | 8–512 (7) |
| E. coli | > 64 | Ei ole teada |
| Tetratsükliin | Tetratsükliin | Salmonella | > 8 | Ei ole teada | 2–32 (5) |
| E. coli | > 8 | Ei ole teada |
| Tigetsükliin | Glütsüültsükliin | Salmonella | Ei ole teada | Ei ole teada | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Trimetopriim | Folaadi raja antagonist | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–16 (7) |
| E. coli | > 2 | > 4 |

Antimikroobikum

Antimikroobikumi klass

Liik

Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l)

Kontsentratsioonivahemik (mg/l)

(süvendite arv sulgudes)

Epidemioloogiline läviväärtus

Kliiniline murdepunkt

Amikatsiin

Aminoglükosiid

Salmonella

> 4 (*)

> 16

4–128 (6)

E. coli

> 8

> 16

Ampitsilliin

Penitsilliin

Salmonella

> 8

> 8

1–32 (6)

E. coli

> 8

> 8

Asitromütsiin

Makroliid

Salmonella

Ei ole teada

Ei ole teada

2–64 (6)

E. coli

Ei ole teada

Ei ole teada

Tsefotaksiim

Tsefalosporiin

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–4 (5)

E. coli

> 0,25

> 2

Tseftasidiim

Tsefalosporiin

Salmonella

> 2

> 4

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 4

Klooramfenikool

Fenikool

Salmonella

> 16

> 8

8–64 (4)

E. coli

> 16

> 8

Tsiprofloksatsiin

Fluorokinoloon

Salmonella

> 0,06

> 0,06

0,015–8 (10)

E. coli

> 0,06

> 0,5

Kolistiin

Polümüksiin

Salmonella

Ei ole teada

> 2

1–16 (5)

E. coli

> 2

> 2

Gentamütsiin

Aminoglükosiid

Salmonella

> 2

> 4

0,5–16 (6)

E. coli

> 2

> 4

Meropeneem

Karbapeneem

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Nalidiksiinhape

Kinoloon

Salmonella

> 8

Ei ole teada

4–64 (5)

E. coli

> 8

Ei ole teada

Sulfametoksasool

Folaadi raja antagonist

Salmonella

Ei ole teada

Ei ole teada

8–512 (7)

E. coli

> 64

Ei ole teada

Tetratsükliin

Tetratsükliin

Salmonella

> 8

Ei ole teada

2–32 (5)

E. coli

> 8

Ei ole teada

Tigetsükliin

Glütsüültsükliin

Salmonella

Ei ole teada

Ei ole teada

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 0,5

Trimetopriim

Folaadi raja antagonist

Salmonella

> 2

> 4

0,25–16 (7)

E. coli

> 2

> 4

Tabel 3

Antimikroobikumiresistentsuse seire alla kuuluvate antimikroobikumide kogum, resistentsuse tõlgenduslikud läviväärtused EUCASTi alusel ning uuritavad kontsentratsioonivahemikud C. jejuni ja C. coli puhul

| Antimikroobikum | Antimikroobikumi klass | Liik | Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l) | Kontsentratsioonivahemik (mg/l)
  (süvendite arv sulgudes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Epidemioloogiline läviväärtus | Kliiniline murdepunkt |
| Klooramfenikool | Fenikool | C. jejuni | > 16 | Ei ole teada | 2–64 (6) |
| C. coli | > 16 | Ei ole teada |
| Tsiprofloksatsiin | Fluorokinoloon | C. jejuni | > 0,5 | > 0,5 | 0,12–32 (9) |
| C. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Ertapeneem | Karbapeneem | C. jejuni | Ei ole teada | Ei ole teada | 0,125–4 (6) |
| C. coli | Ei ole teada | Ei ole teada |
| Erütromütsiin | Makroliid | C. jejuni | > 4 | > 4 | 1–512 (10) |
| C. coli | > 8 | > 8 |
| Gentamütsiin | Aminoglükosiid | C. jejuni | > 2 | Ei ole teada | 0,25–16 (7) |
| C. coli | > 2 | Ei ole teada |
| Tetratsükliin | Tetratsükliin | C. jejuni | > 1 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| C. coli | > 2 | > 2 |

Antimikroobikum

Antimikroobikumi klass

Liik

Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l)

Kontsentratsioonivahemik (mg/l)

(süvendite arv sulgudes)

Epidemioloogiline läviväärtus

Kliiniline murdepunkt

Klooramfenikool

Fenikool

C. jejuni

> 16

Ei ole teada

2–64 (6)

C. coli

> 16

Ei ole teada

Tsiprofloksatsiin

Fluorokinoloon

C. jejuni

> 0,5

> 0,5

0,12–32 (9)

C. coli

> 0,5

> 0,5

Ertapeneem

Karbapeneem

C. jejuni

Ei ole teada

Ei ole teada

0,125–4 (6)

C. coli

Ei ole teada

Ei ole teada

Erütromütsiin

Makroliid

C. jejuni

> 4

> 4

1–512 (10)

C. coli

> 8

> 8

Gentamütsiin

Aminoglükosiid

C. jejuni

> 2

Ei ole teada

0,25–16 (7)

C. coli

> 2

Ei ole teada

Tetratsükliin

Tetratsükliin

C. jejuni

> 1

> 2

0,5–64 (8)

C. coli

> 2

> 2

Tabel 4

Antimikroobikumiresistentsuse seire alla kuuluvate antimikroobikumide kogum, resistentsuse läviväärtused EUCASTi alusel ja uuritavad kontsentratsioonivahemikud E. faecalis’e ja E. faecium’i puhul

| Antimikroobikum | Antimikroobikumi klass | Liik | Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l) | Kontsentratsioonivahemik (mg/l)
  (süvendite arv sulgudes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Epidemioloogiline läviväärtus | Kliiniline murdepunkt |
| Ampitsilliin | Penitsilliin | E. faecalis | > 4 | > 8 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 8 |
| Klooramfenikool | Fenikool | E. faecalis | > 32 | Ei ole teada | 4–128 (6) |
| E. faecium | > 32 | Ei ole teada |
| Tsiprofloksatsiin | Fluorokinoloon | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Daptomütsiin | Lipopeptiid | E. faecalis | > 4 | Ei ole teada | 0,25–32 (8) |
| E. faecium | > 8 | Ei ole teada |
| Erütromütsiin | Makroliid | E. faecalis | > 4 | Ei ole teada | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | Ei ole teada |
| Gentamütsiin | Aminoglükosiid | E. faecalis | > 64 | Ei ole teada | 8–1024 (8) |
| E. faecium | > 32 | Ei ole teada |
| Linesoliid | Oksasolidinoon | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Kinupristiin/dalfopristiin | Streptogramiin | E. faecalis | Ei ole teada | Ei ole teada | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | Ei ole teada | > 4 |
| Teikoplaniin | Glükopeptiid | E. faecalis | > 2 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 2 | > 2 |
| Tetratsükliin | Tetratsükliin | E. faecalis | > 4 | Ei ole teada | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | Ei ole teada |
| Tigetsükliin | Glütsüültsükliin | E. faecalis | > 0,25 | > 0,25 | 0,03–4 (8) |
| E. faecium | > 0,25 | > 0,25 |
| Vankomütsiin | Glükopeptiid | E. faecalis | > 4 | > 4 | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |

Antimikroobikum

Antimikroobikumi klass

Liik

Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l)

Kontsentratsioonivahemik (mg/l)

(süvendite arv sulgudes)

Epidemioloogiline läviväärtus

Kliiniline murdepunkt

Ampitsilliin

Penitsilliin

E. faecalis

> 4

> 8

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 8

Klooramfenikool

Fenikool

E. faecalis

> 32

Ei ole teada

4–128 (6)

E. faecium

> 32

Ei ole teada

Tsiprofloksatsiin

Fluorokinoloon

E. faecalis

> 4

> 4

0,12–16 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Daptomütsiin

Lipopeptiid

E. faecalis

> 4

Ei ole teada

0,25–32 (8)

E. faecium

> 8

Ei ole teada

Erütromütsiin

Makroliid

E. faecalis

> 4

Ei ole teada

1–128 (8)

E. faecium

> 4

Ei ole teada

Gentamütsiin

Aminoglükosiid

E. faecalis

> 64

Ei ole teada

8–1024 (8)

E. faecium

> 32

Ei ole teada

Linesoliid

Oksasolidinoon

E. faecalis

> 4

> 4

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Kinupristiin/dalfopristiin

Streptogramiin

E. faecalis

Ei ole teada

Ei ole teada

0,5–64 (8)

E. faecium

Ei ole teada

> 4

Teikoplaniin

Glükopeptiid

E. faecalis

> 2

> 2

0,5–64 (8)

E. faecium

> 2

> 2

Tetratsükliin

Tetratsükliin

E. faecalis

> 4

Ei ole teada

1–128 (8)

E. faecium

> 4

Ei ole teada

Tigetsükliin

Glütsüültsükliin

E. faecalis

> 0,25

> 0,25

0,03–4 (8)

E. faecium

> 0,25

> 0,25

Vankomütsiin

Glükopeptiid

E. faecalis

> 4

> 4

1–128 (8)

E. faecium

> 4

> 4

5.   ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootva E. coli eriseire

5.1.   Eeldatavalt ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootva E. coli tuvastusmeetod

Selleks et hinnata eeldatavalt ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootvat E. coli’t sisaldavate proovide osakaalu punkti 1 alapunkti d kohaselt kogutud umbsoole- ja värske liha proovide hulgas, kasutavad artikli 3 lõikes 2 osutatud laborid meetodeid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud liidu referentlabori protokollides antimikroobikumiresistentsuse kohta (4).

Kõiki eespool osutatud meetodite abil tuvastatud eeldatavalt ESBL-i või AmpC- või CP-d tootva E. coli isolaate uuritakse antimikroobikumide esimese ja teise kogumi suhtes vastavalt tabelitele 2 ja 5.

Tabel 5

Antimikroobikumide kogum, epidemioloogilised läviväärtused EUCASTi alusel ning kliinilise resistentsuse murdepunktid ja kontsentratsioonivahemikud, mida kasutatakse ainult tsefotaksiimi või tseftasidiimi või meropeneemi suhtes resistentsete Salmonella spp. ja indikaatorkommensaali E. coli isolaatide uurimiseks (teine kogum)

| Antimikroobikum | Antimikroobikumi klass | Liik | Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l) | Kontsentratsioonivahemik (mg/l)
  (süvendite arv sulgudes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Epidemioloogiline läviväärtus | Kliiniline murdepunkt |
| Tsefepiim | Tsefalosporiin | Salmonella | Ei ole teada | > 4 | 0,06–32 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 4 |
| Tsefotaksiim | Tsefalosporiin | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–64 (9) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Tsefotaksiim + klavulaanhape | Tsefalosporiini ja β-laktamaasi inhibiitori kombinatsioon | Salmonella | Ei ole teada | Ei ole teada | 0,06–64 (11) |
| E. coli | > 0,25 | Ei ole teada |
| Tsefoksitiin | Tsefamütsiin | Salmonella | > 8 | Ei ole teada | 0,5–64 (8) |
| E. coli | > 8 | Ei ole teada |
| Tseftasidiim | Tsefalosporiin | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–128 (10) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Tseftasidiim + klavulaanhape | Tsefalosporiini ja β-laktamaasi inhibiitori kombinatsioon | Salmonella | Ei ole teada | Ei ole teada | 0,125–128 (11) |
| E. coli | > 0,5 | Ei ole teada |
| Ertapeneem | Karbapeneem | Salmonella | Ei ole teada | > 0,5 | 0,015–2 (8) |
| E. coli | Ei ole teada | > 0,5 |
| Imipeneem | Karbapeneem | Salmonella | > 1 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Meropeneem | Karbapeneem | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Temotsilliin | Penitsilliin | Salmonella | Ei ole teada | Ei ole teada | 0,5–128 (9) |
| E. coli | > 16 | Ei ole teada |

Antimikroobikum

Antimikroobikumi klass

Liik

Antimikroobikumiresistentsuse tõlgendusläved (mg/l)

Kontsentratsioonivahemik (mg/l)

(süvendite arv sulgudes)

Epidemioloogiline läviväärtus

Kliiniline murdepunkt

Tsefepiim

Tsefalosporiin

Salmonella

Ei ole teada

> 4

0,06–32 (10)

E. coli

> 0,125

> 4

Tsefotaksiim

Tsefalosporiin

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–64 (9)

E. coli

> 0,25

> 2

Tsefotaksiim + klavulaanhape

Tsefalosporiini ja β-laktamaasi inhibiitori kombinatsioon

Salmonella

Ei ole teada

Ei ole teada

0,06–64 (11)

E. coli

> 0,25

Ei ole teada

Tsefoksitiin

Tsefamütsiin

Salmonella

> 8

Ei ole teada

0,5–64 (8)

E. coli

> 8

Ei ole teada

Tseftasidiim

Tsefalosporiin

Salmonella

> 2

> 4

0,25–128 (10)

E. coli

> 0,5

> 4

Tseftasidiim + klavulaanhape

Tsefalosporiini ja β-laktamaasi inhibiitori kombinatsioon

Salmonella

Ei ole teada

Ei ole teada

0,125–128 (11)

E. coli

> 0,5

Ei ole teada

Ertapeneem

Karbapeneem

Salmonella

Ei ole teada

> 0,5

0,015–2 (8)

E. coli

Ei ole teada

> 0,5

Imipeneem

Karbapeneem

Salmonella

> 1

> 4

0,12–16 (8)

E. coli

> 0,5

> 4

Meropeneem

Karbapeneem

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Temotsilliin

Penitsilliin

Salmonella

Ei ole teada

Ei ole teada

0,5–128 (9)

E. coli

> 16

Ei ole teada

5.2.   Kvantitatiivne meetod ESBL-i või AmpC-d tootva E. coli osakaalu hindamiseks

Liikmesriigid võivad otsustada hinnata ESBL-i või AmpC-d tootva E. coli osakaalu proovis sisalduvate E. coli isolaatide üldarvus. Sellisel juhul loendavad nad ESBL-i või AmpC-d tootvat E. coli’t ja kogu E. coli’t, kasutades lahjendusmeetodeid ning sellele järgnevat kasvatamist selektiivsel ja mitteselektiivsel söötmel, kooskõlas liidu referentlabori protokollidega antimikroobikumiresistentsuse kohta (5).

6.   Alternatiivne meetod

Liikmesriigid võivad otsustada, et lubavad kasutada kogu genoomi järjendamist alternatiivina puljongsöötmes mikrolahjendusmeetodile, millega tehakse punktis 5 osutatud ESBL-i või AmpC-d või CP-d tootva E. coli eriseireks uuringuid tabelites 2 ja 5 esitatud antimikroobikumide kogumitega. Samuti võivad nad lubada kasutada kogu genoomi järjendamist alternatiivina puljongsöötmes mikrolahjendusmeetodile, millega tehakse tabelis 5 esitatud antimikroobikumide kogumiga nende E. coli ja Salmonella isolaatide täiendavaid uuringuid, mis osutusid resistentseks tsefotaksiimi või tsetadisiimi või meropeneemi suhtes kooskõlas punktiga 4.2.

Laborid, kus alternatiivse meetodina kasutatakse kogu genoomi järjendamist, peavad kasutama liidu referentlabori protokolle antimikroobikumiresistentsuse kohta (6).

7.   Kvaliteedikontroll, isolaatide säilitamine ja kinnitav uuring

Liikmesriigid tagavad, et artikli 3 lõikes 2 osutatud laborid osalevad kvaliteeditagamise süsteemis, mis hõlmab kas riiklikul või liidu tasandil korraldatud pädevuse kontrolli seoses antimikroobikumiresistentsuse ühtse seire eesmärgil kogutud bakterite sihtliigi tuvastamise, alatüübi määramise ja antimikroobikumitundlikkuse uurimisega.

Resistentseid isolaate säilitatakse laborites temperatuuril –80 °C vähemalt viis aastat. Muud säilitamistemperatuuri võib kasutada, kui see tagab tüvede elujõulisuse ja tüve omaduste muutumatuse.

Kui toiduohutusamet ja antimikroobikumiresistentsuse liidu referentlabor peavad seda teaduslikult asjakohaseks, saadavad artikli 3 lõikes 2 osutatud laborid ükskõik millise punktide 4, 5 ja 6 kohaselt uuritud isolaadi kinnitavaks uuringuks antimikroobikumiresistentsuse liidu referentlaborisse.

B OSA

Aruandlus

1.   Andmete esitamise üldised nõuded

Liikmesriigid koostavad aruanded ja esitavad neis punktis 2 osutatud teabe iga üksiku isolaadi kohta, käsitledes eraldi igat A osa punktis 1 osutatud bakteriliigi ja loomapopulatsiooni ning bakteriliigi ja toidu kombinatsiooni. esitavad käesolevas otsuses sätestatud antimikroobikumiresistentsuse ühtse seire tulemused isolaadipõhiste andmete vormis, kasutades toiduohutusameti koostatud andmesõnastikku ja elektroonilisi andmekogumisvorme. Liikmesriigi kirjeldavad valimi disaini, stratifitseerimise ja juhuslikustamise toiminguid loomapopulatsioonide ja toidukategooriate kohta.

Kui antimikroobikumiresistentsuse seireks kasutatakse antimikroobikumitundlikkuse uuringut, esitavad liikmesriigid aruandes punktis 2.1 osutatud teabe.

Kui antimikroobikumiresistentsuse seireks kasutatakse kogu genoomi järjendamist, esitavad liikmesriigid aruandes punktis 2.2 osutatud teabe.

Kui liikmesriigid otsustavad esitada toiduohutusametile vabatahtlikult kogutud andmeid, tuleb need esitada eraldi andmetest, mille kogumine on kohustuslik.

2.   Aruandes esitatav andmestik

2.1.   Antimikroobikumitundlikkuse uuringu tulemuste aruanne

Iga üksiku isolaadi kohta tuleb esitada järgmine teave:

| — | isolaadi kordumatu tunnus või kood; |
| --- | --- |

—

isolaadi kordumatu tunnus või kood;

| — | bakteri liik; |
| --- | --- |

—

bakteri liik;

| — | serotüüp (Salmonella spp. puhul); |
| --- | --- |

—

serotüüp (Salmonella spp. puhul);

| — | toiduloomade populatsioon või toidukategooria; |
| --- | --- |

—

toiduloomade populatsioon või toidukategooria;

| — | proovi võtmise etapp; |
| --- | --- |

—

proovi võtmise etapp;

| — | proovi liik; |
| --- | --- |

—

proovi liik;

| — | piiripunkti kood kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemis (TRACES) (ainult imporditud liha uuringu korral); |
| --- | --- |

—

piiripunkti kood kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemis (TRACES) (ainult imporditud liha uuringu korral);

| — | ühtse sisseveodokumendi viitenumber (ainult imporditud liha uuringu korral); |
| --- | --- |

—

ühtse sisseveodokumendi viitenumber (ainult imporditud liha uuringu korral);

| — | saadetise päritoluriik (ainult imporditud liha uuringu korral); |
| --- | --- |

—

saadetise päritoluriik (ainult imporditud liha uuringu korral);

| — | proovivõtja; |
| --- | --- |

—

proovivõtja;

| — | proovivõtustrateegia; |
| --- | --- |

—

proovivõtustrateegia;

| — | proovi võtmise kuupäev; |
| --- | --- |

—

proovi võtmise kuupäev;

| — | analüüsi (isoleerimise) alguskuupäev; |
| --- | --- |

—

analüüsi (isoleerimise) alguskuupäev;

| — | isolaadi tunnustähis või kood, mille on andnud isolaadi antimikroobikumitundlikkuse uuringu teinud labor; |
| --- | --- |

—

isolaadi tunnustähis või kood, mille on andnud isolaadi antimikroobikumitundlikkuse uuringu teinud labor;

| — | tundlikkuse uuringu kuupäev; |
| --- | --- |

—

tundlikkuse uuringu kuupäev;

| — | antimikroobikum; |
| --- | --- |

—

antimikroobikum;

| — | minimaalne inhibeeriv kontsentratsioon (MIC) (mg/l); |
| --- | --- |

—

minimaalne inhibeeriv kontsentratsioon (MIC) (mg/l);

| — | sünergiauuring klavulaanhappega tseftasidiimi suhtes; |
| --- | --- |

—

sünergiauuring klavulaanhappega tseftasidiimi suhtes;

| — | sünergiauuring klavulaanhappega tsefotaksiimi suhtes. |
| --- | --- |

—

sünergiauuring klavulaanhappega tsefotaksiimi suhtes.

2.2.   Kogu genoomi järjendamisega tehtud uuringu tulemuste aruanne

Iga üksiku isolaadi kohta tuleb esitada järgmine teave:

| — | isolaadi kordumatu tunnus või kood; |
| --- | --- |

—

isolaadi kordumatu tunnus või kood;

| — | bakteri liik; |
| --- | --- |

—

bakteri liik;

| — | toiduloomade populatsioon või toidukategooria; |
| --- | --- |

—

toiduloomade populatsioon või toidukategooria;

| — | proovi võtmise etapp; |
| --- | --- |

—

proovi võtmise etapp;

| — | proovi liik; |
| --- | --- |

—

proovi liik;

| — | piiripunkti kood TRACESis (ainult imporditud liha uuringu korral); |
| --- | --- |

—

piiripunkti kood TRACESis (ainult imporditud liha uuringu korral);

| — | saadetise ühtse sisseveodokumendi viitenumber (ainult imporditud liha uuringu korral); |
| --- | --- |

—

saadetise ühtse sisseveodokumendi viitenumber (ainult imporditud liha uuringu korral);

| — | saadetise päritoluriik (ainult imporditud liha uuringu korral); |
| --- | --- |

—

saadetise päritoluriik (ainult imporditud liha uuringu korral);

| — | proovivõtja; |
| --- | --- |

—

proovivõtja;

| — | proovivõtustrateegia; |
| --- | --- |

—

proovivõtustrateegia;

| — | proovi võtmise kuupäev; |
| --- | --- |

—

proovi võtmise kuupäev;

| — | analüüsi (isoleerimise) alguskuupäev; |
| --- | --- |

—

analüüsi (isoleerimise) alguskuupäev;

| — | isolaadile laboris antud tunnus või kood; |
| --- | --- |

—

isolaadile laboris antud tunnus või kood;

| — | järjendamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

järjendamise kuupäev;

| — | prognoosivahendi versioon; |
| --- | --- |

—

prognoosivahendi versioon;

| — | antimikroobikumiresistentsust andvate geenide andmed; |
| --- | --- |

—

antimikroobikumiresistentsust andvate geenide andmed;

| — | kasutatud järjendamistehnoloogia; |
| --- | --- |

—

kasutatud järjendamistehnoloogia;

| — | kasutatud preparaat kogust. |
| --- | --- |

—

kasutatud preparaat kogust.

---

(1)  https://www.efsa.europa.eu/it/efsajournal/pub/3686

(2)  Vt joonealune märkus 1.

(3)  Vt joonealune märkus 1.

(*)  esialgne EUCASTi lävi

(4)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

(5)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

(6)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

---

| 19.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/22

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1730,

18. november 2020,

millega kinnitatakse Iirimaa osalemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1954, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes, eelkõige selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Iirimaa teatas 29. juulil 2020 Euroopa Komisjonile saadetud kirjas soovist nõustuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1954 (1) ja olla sellega seotud. |
| --- | --- |

(1)

Iirimaa teatas 29. juulil 2020 Euroopa Komisjonile saadetud kirjas soovist nõustuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1954 (1) ja olla sellega seotud.

| (2) | Iirimaa osalemisele kõnealuses määruses ei ole seatud eritingimusi, samuti ei ole vaja üleminekumeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa osalemisele kõnealuses määruses ei ole seatud eritingimusi, samuti ei ole vaja üleminekumeetmeid.

| (3) | Elamislubade ühtlustatud vormid ja ühised turvastandardid Euroopa Liidu piires hõlbustavad piiri ületamist ja panustavad seega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala sujuvasse toimimisse. |
| --- | --- |

(3)

Elamislubade ühtlustatud vormid ja ühised turvastandardid Euroopa Liidu piires hõlbustavad piiri ületamist ja panustavad seega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala sujuvasse toimimisse.

| (4) | Seetõttu tuleks kinnitada Iirimaa osalemine määruses (EL) 2017/1954. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks kinnitada Iirimaa osalemine määruses (EL) 2017/1954.

| (5) | Selleks et Iirimaa saaks määrust (EL) 2017/1954 võimalikult ruttu kohaldama hakata, peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et Iirimaa saaks määrust (EL) 2017/1954 võimalikult ruttu kohaldama hakata, peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kinnitatakse Iirimaa osalemine määruses (EL) 2017/1954.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1954, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (ELT L 286, 1.11.2017, lk 9).

1

---

Parandused

| 19.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/23

---

Liide

(
  Euroopa Ühenduste Teataja P 52, 16. august 1960
  )

Euroopa Liidu Teataja

MÄÄRUS nr 11

veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 79,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades, et:

artikli 79 lõike 3 alusel on nõukogu kohustatud kehtestama sätted, et kaotada ühendusesiseste vedude puhul artikli 79 lõikes 1 osutatud diskrimineerimise vormid;

selleks on vaja keelustada eespool nimetatud diskrimineerimise vormid, kaasa arvatud tariifide kehtestamine või veohindade ja veotingimuste mis tahes kujul kindlaksmääramine, mille kohaldamine tähendaks diskrimineerimist;

kohaldatavaid veohindu ja veotingimusi saab kontrollida ning diskrimineerimise avastada ainult juhul, kui vedajaid ja esindajaid kohustatakse esitama vajalikku teavet, koostama sellise teabe kontrollimist võimaldava veodokumendi ja alluma inspekteerimisele;

nende sätete järgimise tagamiseks tuleb kehtestada karistuste süsteem, kusjuures sellised karistused allutatakse oma täielikku pädevust teostava Euroopa Kohtu läbivaatamisele vastavalt asutamislepingu artiklile 172,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse ühendusesiseses raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis kõikide kaupade veo suhtes, välja arvatud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu I ja III lisas loetletud kaupade vedu.

Artikkel 2

1.   Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kõikide vedude suhtes, mille lähte- või sihtkoht asub liikmesriigi territooriumil, kaasa arvatud veod liikmesriikide ja kolmandate riikide ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide vahel.

2.   Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse üksnes teekonna nende etappide suhtes, mis toimuvad ühenduse piires.

3.   Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes ka siis, kui kaupu mõnel teekonna etapil veetakse teisi veoliike kasutades.

Artikkel 3

Kui ühe veolepingu alusel toimuvas veos osalevad mitu vedajat järjestikku, siis kehtivad käesoleva määruse sätted iga sellise vedaja kohta tema poolt sooritataval veoetapil.

Artikkel 4

1.   Ühendusesisese veo korral on keelatud diskrimineerimine, mis seisneb ühtede ja samade kaupade vedamisel ühtedel ja samadel ühendusteedel vedaja poolt erinevate veohindade ja erinevate veotingimuste kehtestamises olenevalt kõnealuste kaupade päritolu- või sihtriigist.

Kõnealune keeld ei mõjuta eraõiguslike lepingute kehtivust.

2.   Samuti on keelatud tariifide kehtestamine või veohindade ja veotingimuste mis tahes kujul kindlaksmääramine, mille kohaldamine tähendaks diskrimineerimist lõike 1 tähenduses.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud keelud jõustuvad 1. juulil 1961.

Artikkel 5

1.   Valitsused teavitavad enne 1. juulit 1961 komisjoni kõigist oma riigis kehtivatest tariifidest või ametlikest või muudest veohindade ja veotingimuste kokkulepetest, mille tõttu on veohinnad ja veotingimused ühtede ja samade kaupade ühendusesisesel vedamisel ühtedel ja samadel ühendusteedel olenevalt kõnealuste kaupade päritolu- või sihtriigist erinevad. Samuti teavitatakse komisjoni viivitamata kõikidest hiljem kehtestatavatest seda laadi meetmetest.

2.   Veoettevõtjad esitavad enne 1. jaanuari 1961 oma valitsustele eelmises lõikes osutatud kogu asjakohase teabe tariifide ning veohindade ja veotingimustega seotud ametlike või muude kokkulepete kohta ja teavitavad neid viivitamata kõikidest hiljem kehtestatavatest seda laadi meetmetest.

3.   Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse kaubavedude suhtes, mille lähte- või sihtkoht asub liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 6

1.   Iga kaubasaadetisega ühenduse piires peab kaasnema veodokument, milles on järgmised andmed:

| — | kaubasaatja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

kaubasaatja nimi ja aadress;

| — | kauba liik ja kaal; |
| --- | --- |

—

kauba liik ja kaal;

| — | koht, kus kaup on vedamiseks vastu võetud, ja vastuvõtukuupäev; |
| --- | --- |

—

koht, kus kaup on vedamiseks vastu võetud, ja vastuvõtukuupäev;

| — | kauba ettenähtud tarnimiskoht; |
| --- | --- |

—

kauba ettenähtud tarnimiskoht;

| — | marsruut või läbitav vahemaa, kuivõrd need tegurid õigustavad tavapärasest erinevat hinda; |
| --- | --- |

—

marsruut või läbitav vahemaa, kuivõrd need tegurid õigustavad tavapärasest erinevat hinda;

| — | vajaduse korral piiriületuskohad. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral piiriületuskohad.

2.   Veodokumendid koostatakse kahes eksemplaris ning nummerdatakse. Üks eksemplar lisatakse kaubasaadetisele, teist eksemplari säilitab vedaja nummerdatuna oma arhiivis kaks aastat, arvestades veo kuupäevast. Viimati nimetatud eksemplarist on näha täielikud ja lõplikud veotasud nende maksmise viisist olenemata, kõik muud tasud ja mahahindlused või muud veohindu ja veotingimusi mõjutavad tegurid.

3.   Vedajatelt ei nõuta uute dokumentide kasutuselevõtmist, kui olemasolevad dokumendid sisaldavad kõiki lõikes 1 märgitud andmeid, mis koos vedaja registreerimis- ja raamatupidamissüsteemiga võimaldavad teha veohinnad ja veotingimused täielikult kindlaks, et kaotada asutamislepingu artikli 79 lõikes 1 osutatud diskrimineerimise vormid või neid ära hoida.

4.   Vedaja vastutab veodokumentide nõuetekohase koostamise eest.

Artikkel 7

1.   Artikli 6 sätted jõustuvad 1. juulil 1961.

2.   Komisjon võib siiski enne kõnealust kuupäeva ja pärast nõukoguga konsulteerimist välja anda määruse, millega teatavate hiljem kindlaksmääratavate veoliikide suhtes lükatakse jõustumine edasi hiljemalt 1. jaanuarini 1964.

Artikkel 8

Artikli 6 sätteid ei kohaldata:

| a) | kuni viietonnise kogukaaluga kaubaveo suhtes üksikult kaubasaatjalt üksikule kaubasaajale; |
| --- | --- |

a)

kuni viietonnise kogukaaluga kaubaveo suhtes üksikult kaubasaatjalt üksikule kaubasaajale;

| b) | liikmesriigi piires toimuva kaubaveo suhtes, kui vahemaa kogupikkus ei ületa 100 kilomeetrit; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi piires toimuva kaubaveo suhtes, kui vahemaa kogupikkus ei ületa 100 kilomeetrit;

| c) | liikmesriikidevahelise kaubaveo suhtes, kui vahemaa kogupikkus ei ületa 30 kilomeetrit. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikidevahelise kaubaveo suhtes, kui vahemaa kogupikkus ei ületa 30 kilomeetrit.

Artikkel 9

Artikli 6 sätteid ei kohaldata ettevõtja oma tarbeks sooritatud kaubavedude suhtes, kui täidetud on järgmised tingimused:

| — | kaubavedu peab toimuma ettevõtja omandis olevate või tema poolt järelmaksuga omandatavate sõidukitega, mida juhib/juhivad ettevõtja oma töötaja/töötajad; |
| --- | --- |

—

kaubavedu peab toimuma ettevõtja omandis olevate või tema poolt järelmaksuga omandatavate sõidukitega, mida juhib/juhivad ettevõtja oma töötaja/töötajad;

| — | kaubavedu peab olema ettevõtjale ainult lisategevusala; |
| --- | --- |

—

kaubavedu peab olema ettevõtjale ainult lisategevusala;

| — | veetav kaup peab olema ettevõtja omand või vara, mis ettevõtja on müünud, ostnud, laenuks andnud, laenuks võtnud, rendile andnud või rendile võtnud, tootnud, töödelnud või remontinud; |
| --- | --- |

—

veetav kaup peab olema ettevõtja omand või vara, mis ettevõtja on müünud, ostnud, laenuks andnud, laenuks võtnud, rendile andnud või rendile võtnud, tootnud, töödelnud või remontinud;

| — | teekonna eesmärk peab olema kauba vedamine ettevõtjale või ettevõtjalt või kauba ettevõtjasisene või -väline ümberpaigutamine ettevõtja oma tarbeks. |
| --- | --- |

—

teekonna eesmärk peab olema kauba vedamine ettevõtjale või ettevõtjalt või kauba ettevõtjasisene või -väline ümberpaigutamine ettevõtja oma tarbeks.

Artikkel 10

Kui 1. juuliks 1963 ei ole veohindade ja veotingimuste avaldamist asutamislepingu artikli 74 alusel ega seoses artikli 75 rakendamisega reguleeritud, siis võetakse vastu sellise avaldamise laadi, vormi ja ulatust käsitlevad otsused ning muud asjakohased meetmed asutamislepingu artikli 79 lõigete 1 ja 3 sätete kohaselt, kusjuures peetakse silmas asjaolu, et kõnealused otsused ja meetmed peavad kõigil juhtudel olema kooskõlas ühise transpordipoliitikaga.

Artikkel 11

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 5 kohaldamist, esitavad valitsused ja ettevõtjad komisjoni nõudmisel kogu vajaliku lisateabe tariifide või veohindu ja veotingimusi käsitlevate ametlike või muude kokkulepete kohta.

2.   Komisjon võib määrata vähemalt ühe kuu pikkuse tähtaja sellise teabe edastamiseks.

3.   Kui komisjon pöördub ettevõtja poole teabenõudega, siis teatab komisjon sellest viivitamata ettevõtja asukohaliikmesriigi valitsusele, edastades kõnealusele valitsusele teabenõude koopia.

4.   Teabe esitamisest võib keelduda, kui see sisaldab fakte, mille avalikustamist peab liikmesriik oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus olevaks.

Artikkel 12

1.   Vedaja, kes kehtestab ühtede ja samade kaupade veol ühtedel ja samadel ühendusteedel kaupadele erinevad veohinnad või erinevad veotingimused olenevalt nende päritolu- või sihtriigist, peab komisjoni nõudmisel tõestama, et selline tegevus ei ole käesoleva määruse sätete rikkumine.

2.   Erinevate veohindade või veotingimuste kehtestamine ei ole käesoleva määruse sätete rikkumine, kui see tuleneb ainuüksi vedajatevahelisest konkurentsist või tekib kõnealustel ühendusteedel veole iseloomulike tehniliste või majanduslike tingimuste tõttu.

Artikkel 13

1.   Ekspediitorid ja teised kaupade veoga seotud esindajad esitavad oma valitsuse või komisjoni nõudmisel kogu teabe osutatud teenuste ning kohaldatud hindade ja tingimuste kohta.

2.   Kõnealune nõue kehtib ka ettevõtjate kohta, kes osutavad otseseid veo lisateenuseid, kui neile ja vedajatele makstav tasu sisaldub üldhinnas.

3.   Artikli 11 lõigete 2, 3 ja 4 sätteid kohaldatakse ka kõikide käesoleva artikli alusel esitatavate teabenõuete suhtes.

Artikkel 14

1.   Liikmesriigid vastutavad käesoleva määruse artikli 5 lõike 2 ning artiklite 6 ja 11 alusel vedajatele pandud kohustuste ning artikli 13 alusel teabe esitamise kohustuse täitmise kontrollimise eest.

Nad võtavad selleks vajalikud meetmed enne 1. juulit 1961, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga.

2.   Niivõrd, kuivõrd seda on vaja käesoleva määruse rakendamiseks, võib komisjon saata oma ametnikke või eksperte kontrollkäikudele, et kontrollida ja jälgida käesoleva määruse artiklite 5, 6, 11 ja 13 alusel ettevõtjatele pandud kohustuste täitmist.

Selleks on komisjoni volitatud esindajatel järgmised õigused ja volitused:

| a) | kontrollida ettevõtjate raamatupidamis- ja teisi äridokumente; |
| --- | --- |

a)

kontrollida ettevõtjate raamatupidamis- ja teisi äridokumente;

| b) | teha kohapeal raamatupidamis- ja äridokumentide koopiaid või väljavõtteid neist; |
| --- | --- |

b)

teha kohapeal raamatupidamis- ja äridokumentide koopiaid või väljavõtteid neist;

| c) | juurde pääseda ettevõtja kõikidele tööruumidele, territooriumile ja sõidukitele; |
| --- | --- |

c)

juurde pääseda ettevõtja kõikidele tööruumidele, territooriumile ja sõidukitele;

| d) | nõuda selgitusi ettevõtjate raamatupidamis- ja äridokumentide kohta. |
| --- | --- |

d)

nõuda selgitusi ettevõtjate raamatupidamis- ja äridokumentide kohta.

Komisjoni volitatud esindajad kasutavad kõnealuseid õigusi loa esitamisel, mille kohaselt neil on volitused vajalikuks inspekteerimiseks vastavalt käesolevale artiklile. Neil peab olema kaasas kirjalik volitus, kus on märgitud inspekteeritava ettevõtja nimi ning inspekteerimise eesmärk. Kirjaliku volituse üksikasjadest ja inspekteerimise eest vastutavatest isikutest tuleb asjaomasele liikmesriigile nõuetekohasel viisil ette teatada.

Liikmesriigi ametnikud võivad asjaomase liikmesriigi või komisjoni nõudmisel komisjoni volitatud esindajaid nende kohustuste täitmisel abistada.

Kui ettevõtja keeldub käesolevas määruses ettenähtud inspekteerimisest, osutab kõnealune liikmesriik komisjoni volitatud esindajatele nõuetekohaseks inspekteerimiseks vajalikku toetust ja abi. Liikmesriigid võtavad selleks vajalikud meetmed enne 1. juulit 1961, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga.

3.   Kõik käesolevas artiklis ettenähtud inspekteerimises osalevad isikud peavad vastavalt asutamislepingu artiklile 214 järgima ametisaladuse hoidmise kohustust.

Artikkel 15

1.   Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 79 lõike 4 kohaldamist, tagavad komisjon ja liikmesriigid kõikide artiklite 5, 11, 13 ja 14 alusel neile teatavaks saanud faktide konfidentsiaalsuse.

2.   Kui nõukogu ei otsusta ühehäälselt teisiti, võib sel viisil saadud teavet kasutada üksnes käesoleva määruse rakendamiseks.

Artikkel 16

Pärast konsulteerimist komisjoniga kehtestavad liikmesriigid artikli 14 lõikes 1 ettenähtud aja jooksul asjakohased karistused:

| a) | vedajatele, kes ei täida artikli 5 lõike 2 ja artikli 6 sätteid; |
| --- | --- |

a)

vedajatele, kes ei täida artikli 5 lõike 2 ja artikli 6 sätteid;

| b) | ettevõtjatele, kes ei esita nõudmise peale oma valitsusele ettenähtud aja jooksul artiklites 11 ja 13 täpsustatud teavet; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjatele, kes ei esita nõudmise peale oma valitsusele ettenähtud aja jooksul artiklites 11 ja 13 täpsustatud teavet;

| c) | ettevõtjatele, kes teadlikult esitavad oma valitsusele valeteavet. |
| --- | --- |

c)

ettevõtjatele, kes teadlikult esitavad oma valitsusele valeteavet.

Artikkel 17

1.   Kui ettevõtja ei esita komisjoni poolt artiklite 11 ja 13 alusel nõutavat teavet ettenähtud aja jooksul või esitab teadlikult valeteavet, võib komisjon vastavalt asutamislepingu artikli 79 lõike 3 teisele lõigule vastu võtta otsuse määrata asjaomasele ettevõtjale trahv suurusega kuni 500 arvestusühikut ning anda nõutava teabe esitamiseks uue tähtaja. Kui kõnealune ettevõtja ei esita teavet uueks tähtajaks, siis võib otsust korrata.

2.   Selliseid trahve võib määrata siiski üksnes juhul, kui teabenõue esitati otsuse vormis, kus on selgesõnaliselt viidatud käesolevas artiklis ettenähtud trahvidele.

Artikkel 18

1.   Kui komisjon on kindlaks teinud diskrimineerimise asutamislepingu artikli 79 lõike 1 tähenduses, võib ta vastavalt igale diskrimineerimisjuhule määrata artikli 79 lõike 4 alusel tehtud otsusega vastutavale vedajale trahvi, mis ületab saadud või nõutut veotasu kuni kakskümmend korda.

2.   Kui diskrimineerimine artikli 79 lõike 1 tähenduses jätkub, vaatamata komisjoni otsusele, mis nõuab sellise diskrimineerimise lõpetamist, võib komisjon asutamislepingu artikli 79 lõike 4 alusel määrata vastutavale vedajale iga diskrimineerimisjuhuga seoses kuni 10 000 arvestusühiku suuruse trahvi.

3.   Enne trahvi määramist artikli 17 alusel konsulteerib komisjon kõigi asjaomaste liikmesriikidega, kellele esitatakse koopiad kõikidest dokumentidest ja kogu tõendusmaterjalist, mis komisjon on saanud asutamislepingu artikli 79 lõike 4 alusel tehtud uurimise käigus. Iga konsulteeritav liikmesriik võib arvamuse saamiseks pöörduda sõltumatu riigiasutuse poole ning peab vastuse andma kahe kuu jooksul.

Artikkel 19

Artiklite 17 ja 18 alusel tehtavad otsused ei ole kriminaalõigusliku iseloomuga.

Artikkel 20

Enne otsuse tegemist artiklite 17 ja 18 alusel tuleb asjaomast ettevõtjat kavandatavatest meetmetest teavitada.

Teavitamise eesmärgil edastab komisjon asjaomastele liikmesriikidele artiklite 17 ja 18 alusel tehtud otsuste koopiad.

Artikkel 21

Eelnevate artiklite kohaldamisel loetakse arvestusühikuks vastavalt asutamislepingu artiklitele 207 ja 209 ühenduse eelarve koostamisel kasutatud arvestusühikut.

Artikkel 22

Kõik ettevõtjad, olenemata sellest, kas nad on avalik-õiguslikud või eraõiguslikud, vastutavad selle eest, et nende teenistuses olevate isikute tegevus oleks kooskõlas käesoleva määruse sätetega. See kehtib ka käesolevas määruses ettenähtud trahvide suhtes.

Artikkel 23

Komisjoni poolt artiklite 17 ja 18 alusel määratud trahvid nõutakse sisse asutamislepingu artiklis 192 ettenähtud korras. Trahviotsuste alusel sissenõutud summad antakse üle Euroopa Majandusühendusele ning kantakse tuluna selle eelarvesse.

Artikkel 24

Kui liikmesriik esitab asutamislepingu artikli 79 lõike 4 alusel taotluse uurida tema arvates diskrimineerimist sisaldavat juhtumit, tuleb taotluses seda põhjendada.

Artikkel 25

1.   Enne käesoleva määruse artikli 18 alusel otsuse tegemist ja trahvi määramist kuulab komisjon ära asjaomase isiku või tema volitatud esindaja selgitused; komisjon võib määrata selliseid selgitusi ära kuulama ühe oma ametnikest.

2.   Vastavalt asutamislepingu artiklile 172 on Euroopa Kohtul täielik pädevus artiklite 17 ja 18 alusel määratud trahvi suhtes. Komisjon ei tohi trahvi sisse nõuda enne edasikaebamiseks ettenähtud tähtaja möödumist.

Artikkel 26

Komisjon võtab vajalikud meetmed käesoleva määruse rakendamiseks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 1960

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GRÉGOIRE.

---