# Az Európai Unió L 360/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 360 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. október 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 360

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. október 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1588 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. június 25.) az (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a dúsítatlan vagy dúsított tantál- vagy nióbiumérc, a dúsítatlan vagy dúsított aranyérc, az ón-oxidok és -hidroxidok, a tantalátok és a tantál-karbidok mennyiségi küszöbértékének megállapítása útján történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1589 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 22.) az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a tagállamok és a gyártók által nyomon követendő és bejelentendő, új nehézgépjárművekre vonatkozó adatok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1590 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 19.) az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a 2016-ban, 2017-ben és 2018-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek tömege alakulásának figyelembevétele érdekében történő módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1591 végrehajtási rendelete (2020. október 23.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Suska sechlońska (OFJ)) | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1592 végrehajtási rendelete (2020. október 28.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1593 rendelete (2020. október 29.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmai pozitív eseteinek további vizsgálata tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 13 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1594 végrehajtási határozata (2020. október 29.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 7607. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1595 ajánlása (2020. október 28.) a Covid19-tesztelési stratégiákról és azokon belül az antitest gyorstesztek alkalmazásáról | 43 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | 151. sz. ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek a kerékpárok észlelését szolgáló holttérfigyelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról [2020/1596] | 48 |
| | * | 152. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek az M1 és N1 kategóriájú járművek fejlett vészfékező rendszere (AEBS) tekintetében történő jóváhagyásáról [2020/1597] | 66 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1588 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. június 25.) az (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a dúsítatlan vagy dúsított tantál- vagy nióbiumérc, a dúsítatlan vagy dúsított aranyérc, az ón-oxidok és -hidroxidok, a tantalátok és a tantál-karbidok mennyiségi küszöbértékének megállapítása útján történő módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1589 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 22.) az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a tagállamok és a gyártók által nyomon követendő és bejelentendő, új nehézgépjárművekre vonatkozó adatok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2020/1590 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 19.) az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a 2016-ban, 2017-ben és 2018-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek tömege alakulásának figyelembevétele érdekében történő módosításáról (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság (EU) 2020/1591 végrehajtási rendelete (2020. október 23.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Suska sechlońska (OFJ))

10

*

A Bizottság (EU) 2020/1592 végrehajtási rendelete (2020. október 28.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

11

*

A Bizottság (EU) 2020/1593 rendelete (2020. október 29.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmai pozitív eseteinek további vizsgálata tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

13

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1594 végrehajtási határozata (2020. október 29.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 7607. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 7607. számú dokumentummal történt)

1

16

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1595 ajánlása (2020. október 28.) a Covid19-tesztelési stratégiákról és azokon belül az antitest gyorstesztek alkalmazásáról

43

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

151. sz. ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek a kerékpárok észlelését szolgáló holttérfigyelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról [2020/1596]

48

*

152. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek az M1 és N1 kategóriájú járművek fejlett vészfékező rendszere (AEBS) tekintetében történő jóváhagyásáról [2020/1597]

1

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1588 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. június 25.)

az (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a dúsítatlan vagy dúsított tantál- vagy nióbiumérc, a dúsítatlan vagy dúsított aranyérc, az ón-oxidok és -hidroxidok, a tantalátok és a tantál-karbidok mennyiségi küszöbértékének megállapítása útján történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/821 rendelet I. melléklete felsorolja a rendelet hatálya alá tartozó ásványokat és fémeket, és ezen ásványok és fémek behozatala tekintetében éves mennyiségi küszöbértékeket határoz meg. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/821 rendelet I. melléklete felsorolja a rendelet hatálya alá tartozó ásványokat és fémeket, és ezen ásványok és fémek behozatala tekintetében éves mennyiségi küszöbértékeket határoz meg.

| (2) | Az (EU) 2017/821 rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendelet rendelkezései nem alkalmazandók azokra az uniós importőrökre, amelyek az egyes érintett ásványokból vagy fémekből éves szinten a rendelet I. mellékletében megállapított küszöbértékeknél kevesebbet hoznak be. Ezek a küszöbértékek úgy vannak megállapítva, hogy minden egyes ásvány és fém teljes uniós behozatalának legalább 95 %-a a rendeletben az uniós importőrökkel szemben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/821 rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendelet rendelkezései nem alkalmazandók azokra az uniós importőrökre, amelyek az egyes érintett ásványokból vagy fémekből éves szinten a rendelet I. mellékletében megállapított küszöbértékeknél kevesebbet hoznak be. Ezek a küszöbértékek úgy vannak megállapítva, hogy minden egyes ásvány és fém teljes uniós behozatalának legalább 95 %-a a rendeletben az uniós importőrökkel szemben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozzon.

| (3) | A rendelet 2017-es elfogadásakor az I. mellékletben felsorolt ásványok és fémek közül öt esetében a Kombinált Nómenklatúra szerinti kódok nem biztosítottak megfelelő részletességű bontást. Emiatt ezen ásványok és fémek behozatalára vonatkozóan nem álltak rendelkezésre adatok, ezért az I. mellékletből öt mennyiségi küszöbérték még hiányzik. |
| --- | --- |

(3)

A rendelet 2017-es elfogadásakor az I. mellékletben felsorolt ásványok és fémek közül öt esetében a Kombinált Nómenklatúra szerinti kódok nem biztosítottak megfelelő részletességű bontást. Emiatt ezen ásványok és fémek behozatalára vonatkozóan nem álltak rendelkezésre adatok, ezért az I. mellékletből öt mennyiségi küszöbérték még hiányzik.

| (4) | Az (EU) 2017/821 rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében az I. mellékletből még hiányzó mennyiségi küszöbértékeket a Bizottságnak – amennyiben kivitelezhető, 2020. április 1-jéig, de legkésőbb 2020. július 1-jéig – kell meghatároznia egy, az I. melléklet módosítására irányuló, az (EU) 2017/821 rendelet 18. és 19. cikkével összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/821 rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében az I. mellékletből még hiányzó mennyiségi küszöbértékeket a Bizottságnak – amennyiben kivitelezhető, 2020. április 1-jéig, de legkésőbb 2020. július 1-jéig – kell meghatároznia egy, az I. melléklet módosítására irányuló, az (EU) 2017/821 rendelet 18. és 19. cikkével összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján.

| (5) | Az (EU) 2017/821 rendelet az Európai Közösségek integrált vámtarifája (TARIC) keretében öt új kódot határozott meg azon öt ásvány és fém számára, amelynek mennyiségi küszöbértéke még hiányzik az I. mellékletből, és ezen öt új kód segítségével a tagállami vámhatóságok a rendelet 2017. júniusi hatálybalépése óta behozatali adatokat gyűjtöttek. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/821 rendelet az Európai Közösségek integrált vámtarifája (TARIC) keretében öt új kódot határozott meg azon öt ásvány és fém számára, amelynek mennyiségi küszöbértéke még hiányzik az I. mellékletből, és ezen öt új kód segítségével a tagállami vámhatóságok a rendelet 2017. júniusi hatálybalépése óta behozatali adatokat gyűjtöttek.

| (6) | Az (EU) 2017/821 rendelet 18. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által az egyes uniós importőrökkel kapcsolatban a megelőző két év (tehát 2018 és 2019) tekintetében szolgáltatott behozatali adatokból kell kiindulnia. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/821 rendelet 18. cikke értelmében a Bizottságnak a tagállamok által az egyes uniós importőrökkel kapcsolatban a megelőző két év (tehát 2018 és 2019) tekintetében szolgáltatott behozatali adatokból kell kiindulnia.

| (7) | Az (EU) 2017/821 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/821 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/821 rendelet I. melléklete e felhatalmazáson alapuló rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a felhatalmazáson alapuló rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a felhatalmazáson alapuló rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/821 rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az „Ásványok” című A. részben található táblázat a következőképpen módosul:






  a) | A harmadik sor helyébe a következő szöveg lép:








  „Tantál- vagy nióbiumérc, dúsított is | ex 2615 90 00 | 10 | 100 000 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az „Ásványok” című A. részben található táblázat a következőképpen módosul:

a)

A harmadik sor helyébe a következő szöveg lép:

„Tantál- vagy nióbiumérc, dúsított is

ex 2615 90 00

10

100 000 ”

| b) | A negyedik sor helyébe a következő szöveg lép:








  „Aranyérc, dúsított is | ex 2616 90 00 | 10 | 4 000 000 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A negyedik sor helyébe a következő szöveg lép:

„Aranyérc, dúsított is

ex 2616 90 00

10

4 000 000 ”

| 2. | A „Fémek” című B. részben található táblázat a következőképpen módosul:






  a) | A második sor helyébe a következő szöveg lép:








  „Ón-oxidok és -hidroxidok | ex 2825 90 85 | 10 | 3 600 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A „Fémek” című B. részben található táblázat a következőképpen módosul:

a)

A második sor helyébe a következő szöveg lép:

„Ón-oxidok és -hidroxidok

ex 2825 90 85

10

3 600 ”

| b) | Az ötödik sor helyébe a következő szöveg lép:








  „Tantalátok | ex 2841 90 85 | 30 | 30” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Az ötödik sor helyébe a következő szöveg lép:

„Tantalátok

ex 2841 90 85

30

30”

| c) | A hetedik sor helyébe a következő szöveg lép:








  „Tantál-karbid | ex 2849 90 50 | 10 | 770” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

A hetedik sor helyébe a következő szöveg lép:

„Tantál-karbid

ex 2849 90 50

10

770”

---

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1589 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. július 22.)

az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a tagállamok és a gyártók által nyomon követendő és bejelentendő, új nehézgépjárművekre vonatkozó adatok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának nyomon követéséről és bejelentéséről szóló, 2018. június 28-i (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára.

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/956 rendelet I. mellékletének A. része meghatározza a tagállamok által nyomon követendő és bejelentendő, az Unióban először nyilvántartásba vett új nehézgépjárművekre vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/956 rendelet I. mellékletének A. része meghatározza a tagállamok által nyomon követendő és bejelentendő, az Unióban először nyilvántartásba vett új nehézgépjárművekre vonatkozó adatokat.

| (2) | A tagállamok, illetve a gyártók által az egyes nehézgépjárművekre vonatkozóan bejelentett adatok könnyebb összehasonlítása érdekében a tagállamoknak további adatokkal kell szolgálniuk a járművek műszaki előírásaihoz kapcsolódó paraméterekről. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok, illetve a gyártók által az egyes nehézgépjárművekre vonatkozóan bejelentett adatok könnyebb összehasonlítása érdekében a tagállamoknak további adatokkal kell szolgálniuk a járművek műszaki előírásaihoz kapcsolódó paraméterekről.

| (3) | A nehézgépjárművek gyártói által bejelentett adatok minőségének ellenőrzése érdekében a tagállamok bejelentéseiben szerepelnie kell a jármű megfelelőségi nyilatkozatának részét képező gyártói nyilvántartási dokumentumhoz tartozó kriptográfiai hashfüggvénynek is. |
| --- | --- |

(3)

A nehézgépjárművek gyártói által bejelentett adatok minőségének ellenőrzése érdekében a tagállamok bejelentéseiben szerepelnie kell a jármű megfelelőségi nyilatkozatának részét képező gyártói nyilvántartási dokumentumhoz tartozó kriptográfiai hashfüggvénynek is.

| (4) | Az (EU) 2018/956 rendelet I. melléklete B. részének 2. pontja meghatározza az egyes nehézgépjárművekre vonatkozóan a gyártók által nyomon követendő és bejelentendő adatokat. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/956 rendelet I. melléklete B. részének 2. pontja meghatározza az egyes nehézgépjárművekre vonatkozóan a gyártók által nyomon követendő és bejelentendő adatokat.

| (5) | Az alkatrészek, önálló műszaki egységek vagy rendszerek gyártóira vonatkozó információk egységes bejelentésének biztosítása érdekében a szöveget ki kell egészíteni az (EU) 2017/2400 bizottsági rendeletre (2) való hivatkozásokkal. |
| --- | --- |

(5)

Az alkatrészek, önálló műszaki egységek vagy rendszerek gyártóira vonatkozó információk egységes bejelentésének biztosítása érdekében a szöveget ki kell egészíteni az (EU) 2017/2400 bizottsági rendeletre (2) való hivatkozásokkal.

| (6) | Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse a gyártók által a motor CO2-kibocsátására és tüzelőanyag-fogyasztására vonatkozóan bejelentett adatok minőségét, a gyártóknak a motor típusjóváhagyási számát is jelenteniük kell. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse a gyártók által a motor CO2-kibocsátására és tüzelőanyag-fogyasztására vonatkozóan bejelentett adatok minőségét, a gyártóknak a motor típusjóváhagyási számát is jelenteniük kell.

| (7) | Az (EU) 2018/956 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2018/956 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/956 rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2018.7.9., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2400 rendelete (2017. december 12.) az 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 582/2011/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 349., 2017.12.29., 1. o.).

2

2

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2018/956 rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg az alábbi g)–n) ponttal egészül ki:






  „g) | a 2021. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. július 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében a 2007/46/EK irányelv IX. mellékletének 2. pontja szerinti megfelelőségi nyilatkozat választott mintáján feltüntetett készültségi fok; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

a szöveg az alábbi g)–n) ponttal egészül ki:

„g)

a 2021. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. július 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében a 2007/46/EK irányelv IX. mellékletének 2. pontja szerinti megfelelőségi nyilatkozat választott mintáján feltüntetett készültségi fok;

| h) | a megfelelőségi nyilatkozat 0.4. pontjában feltüntetett jármű-kategória; |
| --- | --- |

h)

a megfelelőségi nyilatkozat 0.4. pontjában feltüntetett jármű-kategória;

| i) | a 2020. december 31-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. január 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében a tengelyek száma, a megfelelőségi nyilatkozat 1. pontjában meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

i)

a 2020. december 31-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. január 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében a tengelyek száma, a megfelelőségi nyilatkozat 1. pontjában meghatározottak szerint;

| j) | a műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg, a megfelelőségi nyilatkozat 16.1. pontjában meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

j)

a műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg, a megfelelőségi nyilatkozat 16.1. pontjában meghatározottak szerint;

| k) | a 2021. december 31-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2022. január 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében egy lenyomat a gyártói nyilvántartási dokumentumhoz tartozó kriptográfiai hashfüggvényről, a megfelelőségi nyilatkozat 49.1. pontjában meghatározottak szerint. A 2025. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében a tagállamok csak a kriptográfiai hashfüggvény első 8 karakterét jelenthetik be; |
| --- | --- |

k)

a 2021. december 31-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2022. január 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében egy lenyomat a gyártói nyilvántartási dokumentumhoz tartozó kriptográfiai hashfüggvényről, a megfelelőségi nyilatkozat 49.1. pontjában meghatározottak szerint. A 2025. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében a tagállamok csak a kriptográfiai hashfüggvény első 8 karakterét jelenthetik be;

| l) | a 2021. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. július 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében a fajlagos CO2-kibocsátás, a megfelelőségi nyilatkozat 49.5. pontjában meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

l)

a 2021. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. július 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében a fajlagos CO2-kibocsátás, a megfelelőségi nyilatkozat 49.5. pontjában meghatározottak szerint;

| m) | a 2021. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. július 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében az átlagos hasznos terhelés, a megfelelőségi nyilatkozat 49.6. pontjában meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

m)

a 2021. június 30-ig nyilvántartásba vett járművek esetében, amennyiben rendelkezésre áll, illetve a 2021. július 1-jétől nyilvántartásba vett valamennyi jármű esetében az átlagos hasznos terhelés, a megfelelőségi nyilatkozat 49.6. pontjában meghatározottak szerint;

| n) | a nyilvántartásba vétel időpontja”. |
| --- | --- |

n)

a nyilvántartásba vétel időpontja”.

| 2. | A B. rész 2. pontja a 2021-től kezdődően bejelentett járművekre vonatkozóan a következőképpen módosul:






  a) | a 24. és 25. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  Szám | Nyomonkövetési paraméterek | Forrás: az (EU) 2017/2400 rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve | Leírás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „24. | A sebességváltó gyártójának neve és címe | Az (EU) 2017/2400 rendelet VI. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.4. pontja | A sebességváltó főbb adatai”; |
| 25. | Gyártmány (a sebességváltó gyártójának kereskedelmi neve) | Az (EU) 2017/2400 rendelet VI. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.1. pontja |

2.

A B. rész 2. pontja a 2021-től kezdődően bejelentett járművekre vonatkozóan a következőképpen módosul:

a)

a 24. és 25. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Szám

Nyomonkövetési paraméterek

Forrás: az (EU) 2017/2400 rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve

Leírás

„24.

A sebességváltó gyártójának neve és címe

Az (EU) 2017/2400 rendelet VI. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.4. pontja

A sebességváltó főbb adatai”;

25.

Gyártmány (a sebességváltó gyártójának kereskedelmi neve)

Az (EU) 2017/2400 rendelet VI. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.1. pontja

| b) | a 32. és 33. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  Szám | Nyomonkövetési paraméterek | Forrás: az (EU) 2017/2400 rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve | Leírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „32. | A tengelyek gyártójának neve és címe | Az (EU) 2017/2400 rendelet VII. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.4. pontja | A tengelyek főbb adatai”; |
| 33. | Gyártmány (a tengelyek gyártójának kereskedelmi neve) | Az (EU) 2017/2400 rendelet VII. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.1. pontja |

b)

a 32. és 33. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Szám

Nyomonkövetési paraméterek

Forrás: az (EU) 2017/2400 rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve

Leírás

„32.

A tengelyek gyártójának neve és címe

Az (EU) 2017/2400 rendelet VII. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.4. pontja

A tengelyek főbb adatai”;

33.

Gyártmány (a tengelyek gyártójának kereskedelmi neve)

Az (EU) 2017/2400 rendelet VII. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 0.1. pontja

| c) | a 39. és 40. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  Szám | Nyomonkövetési paraméterek | Forrás: az (EU) 2017/2400 rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve | Leírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „39. | A gumiabroncsok gyártójának neve és címe | Az (EU) 2017/2400 rendelet X. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 1. pontja | A gumiabroncsok főbb adatai”; |
| 40. | Gyártmány (a gumiabroncsok gyártójának kereskedelmi neve) | Az (EU) 2017/2400 rendelet X. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 3. pontja |

c)

a 39. és 40. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Szám

Nyomonkövetési paraméterek

Forrás: az (EU) 2017/2400 rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve

Leírás

„39.

A gumiabroncsok gyártójának neve és címe

Az (EU) 2017/2400 rendelet X. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 1. pontja

A gumiabroncsok főbb adatai”;

40.

Gyártmány (a gumiabroncsok gyártójának kereskedelmi neve)

Az (EU) 2017/2400 rendelet X. mellékletének 1. függelékében szereplő, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy rendszerre vonatkozó tanúsítványminta 3. pontja

| d) | A táblázat az alábbi 101. bejegyzéssel egészül ki:








  Szám | Nyomonkövetési paraméterek | Forrás: az (EU) 2017/2400rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve | Leírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „101. | A 2020. július 1-jei vagy azt követő szimulációs időponttal rendelkező járművek esetében a motor típusjóváhagyási száma | Az 582/2011/EU rendelet I. melléklete 5., 6. vagy 7. függeléke kiegészítésének 1.2.1. pontja (amelyik alkalmazandó) | A motor adatai”. |

d)

A táblázat az alábbi 101. bejegyzéssel egészül ki:

Szám

Nyomonkövetési paraméterek

Forrás: az (EU) 2017/2400rendelet IV. mellékletének I. része, ha nincs másképpen jelezve

Leírás

„101.

A 2020. július 1-jei vagy azt követő szimulációs időponttal rendelkező járművek esetében a motor típusjóváhagyási száma

Az 582/2011/EU rendelet I. melléklete 5., 6. vagy 7. függeléke kiegészítésének 1.2.1. pontja (amelyik alkalmazandó)

A motor adatai”.

---

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1590 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. augusztus 19.)

az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a 2016-ban, 2017-ben és 2018-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek tömege alakulásának figyelembevétele érdekében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az új könnyű haszongépjárművek egyes gyártóira vonatkozó fajlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékek kiszámításához használt, a teljes uniós járműállományra vonatkozó átlagos menetkész tömeget, azaz az M0 értéket rendszeresen ki kell igazítani az Unióban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek átlagos tömegében bekövetkező változások figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az új könnyű haszongépjárművek egyes gyártóira vonatkozó fajlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékek kiszámításához használt, a teljes uniós járműállományra vonatkozó átlagos menetkész tömeget, azaz az M0 értéket rendszeresen ki kell igazítani az Unióban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek átlagos tömegében bekövetkező változások figyelembevétele érdekében.

| (2) | Az (EU) 2018/143 (2), az (EU) 2019/582 (3) és az (EU) 2020/1035 (4) bizottsági végrehajtási határozatban szereplő adatok alapján az új könnyű haszongépjárművek átlagos menetkész tömege a 2016., 2017. és 2018. naptári évben az egyes években nyilvántartásba vett új járművek számával súlyozva 1 825,23 kg volt. Az (EU) 2019/631 rendelet I. melléklete B. részének 4. pontjában szereplő, a 2021., 2022. és 2023. naptári évre vonatkozó M0 értéknek ezért tükröznie kell ezt a tömeget. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/143 (2), az (EU) 2019/582 (3) és az (EU) 2020/1035 (4) bizottsági végrehajtási határozatban szereplő adatok alapján az új könnyű haszongépjárművek átlagos menetkész tömege a 2016., 2017. és 2018. naptári évben az egyes években nyilvántartásba vett új járművek számával súlyozva 1 825,23 kg volt. Az (EU) 2019/631 rendelet I. melléklete B. részének 4. pontjában szereplő, a 2021., 2022. és 2023. naptári évre vonatkozó M0 értéknek ezért tükröznie kell ezt a tömeget.

| (3) | Az (EU) 2019/631 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/631 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/631 rendelet I. melléklete B. részének 4. pontjában az M0 bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„M0 2020-ban 1 766,4, 2021-ben, 2022-ben és 2023-ban 1 825,23, 2024-ben pedig a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében elfogadott érték;”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 111., 2019.4.25., 13. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/143 végrehajtási határozata (2018. január 19.) az új könnyű haszongépjárművek gyártói számára a 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról (HL L 25., 2018.1.30., 49. o.).

2

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/582 végrehajtási határozata (2019. április 3.) az új könnyű haszongépjárművek gyártói számára a 2017. naptári évre, a Volkswagen-csoportosulás és tagjai esetében pedig a 2014., 2015. és 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról (HL L 100., 2019.4.11., 47. o.).

3

2

(4)  A Bizottság (EU) 2020/1035 végrehajtási határozata (2020. június 3.) a személygépkocsi- és könnyűhaszongépjármű-gyártók számára a 2018. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról (HL L 227., 2020.7.16., 37. o.).

4

2

---

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1591 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 23.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Suska sechlońska” (OFJ))

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Lengyelország kérelmét, amely a 897/2010/EU bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Suska sechlońska” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Lengyelország kérelmét, amely a 897/2010/EU bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Suska sechlońska” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Suska sechlońska” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 897/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. október 8.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Suska sechlońska (OFJ)] (HL L 266., 2010.10.9., 46. o.).

2

(3)  
  HL C 208., 2020.6.22., 5. o.

3

---

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1592 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 28.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 28-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Wolfgang BURTSCHER

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 138,5 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 173,3 | 43 | AR |
| 145,8 | 57 | BR |
| 245 | 17 | CL |
| 194,7 | 33 | TH |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül | 168,5 | 40 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely  (1)

0207 12 90

A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

138,5

0

AR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva

173,3

43

AR

145,8

57

BR

245

17

CL

194,7

33

TH

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül

168,5

40

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint.

1

---

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1593 RENDELETE

(2020. október 29.)

a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmai pozitív eseteinek további vizsgálata tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére és 23a. cikke m) pontjára,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet szabályokat határoz meg az állatokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a továbbiakban: TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozóan. Hatálya kiterjed az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára, valamint bizonyos különleges esetekben ezek kivitelére. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet szabályokat határoz meg az állatokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a továbbiakban: TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozóan. Hatálya kiterjed az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára, valamint bizonyos különleges esetekben ezek kivitelére.

| (2) | A 999/2001/EK rendelet X. melléklete meghatározza a TSE kimutatására szolgáló mintavételi és laboratóriumi módszereket. |
| --- | --- |

(2)

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete meghatározza a TSE kimutatására szolgáló mintavételi és laboratóriumi módszereket.

| (3) | A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 3.2. a) és b) pontja előírja a gyanús esetek mintáinak és a TSE-megfigyelések pozitív eredménnyel záruló megerősítő vizsgálataiból származó mintáknak a további vizsgálatát. Ezt a követelményt a 36/2005/EK bizottsági rendelet (2) vezette be a BSE kiskérődzőkben való esetleges előfordulásának vizsgálatára. |
| --- | --- |

(3)

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 3.2. a) és b) pontja előírja a gyanús esetek mintáinak és a TSE-megfigyelések pozitív eredménnyel záruló megerősítő vizsgálataiból származó mintáknak a további vizsgálatát. Ezt a követelményt a 36/2005/EK bizottsági rendelet (2) vezette be a BSE kiskérődzőkben való esetleges előfordulásának vizsgálatára.

| (4) | 2005. január 28-án egy Franciaországban levágott kecskében kimutatták a kiskérődzőkben természetes körülmények között előforduló első BSE-esetet. Következésképpen a 214/2005/EK bizottsági rendelet (3) szigorította a kecskékre vonatkozó vizsgálati követelményeket. |
| --- | --- |

(4)

2005. január 28-án egy Franciaországban levágott kecskében kimutatták a kiskérődzőkben természetes körülmények között előforduló első BSE-esetet. Következésképpen a 214/2005/EK bizottsági rendelet (3) szigorította a kecskékre vonatkozó vizsgálati követelményeket.

| (5) | A BSE 2006-ban juhokban előfordult két lehetséges esete miatt (egy Franciaországban és egy Cipruson) az 1041/2006/EK bizottsági rendelet (4) a BSE juhokban való előfordulásának megállapítása érdekében statisztikailag érvényes felmérésre alapozott, kiterjesztett ellenőrző programot írt elő. Ezekről később bebizonyosodott, hogy a surlókór, nem pedig a BSE esetei voltak. |
| --- | --- |

(5)

A BSE 2006-ban juhokban előfordult két lehetséges esete miatt (egy Franciaországban és egy Cipruson) az 1041/2006/EK bizottsági rendelet (4) a BSE juhokban való előfordulásának megállapítása érdekében statisztikailag érvényes felmérésre alapozott, kiterjesztett ellenőrző programot írt elő. Ezekről később bebizonyosodott, hogy a surlókór, nem pedig a BSE esetei voltak.

| (6) | Ezeket az ellenőrző programokat a 727/2007/EK bizottsági rendelet (5) felülvizsgálta egy kétéves intenzív vizsgálat eredményei alapján, amely során a juh- és kecskefélékben nem tártak fel további BSE-eseteket. |
| --- | --- |

(6)

Ezeket az ellenőrző programokat a 727/2007/EK bizottsági rendelet (5) felülvizsgálta egy kétéves intenzív vizsgálat eredményei alapján, amely során a juh- és kecskefélékben nem tártak fel további BSE-eseteket.

| (7) | A juh- és kecskefélékben 2005 óta előfordult pozitív TSE-esetek további rendszeres vizsgálata után nem derítettek fel több BSE-pozitív vagy -gyanús esetet. |
| --- | --- |

(7)

A juh- és kecskefélékben 2005 óta előfordult pozitív TSE-esetek további rendszeres vizsgálata után nem derítettek fel több BSE-pozitív vagy -gyanús esetet.

| (8) | mivel a juh- és kecskefélékben 2005 óta nem fordult elő BSE-pozitív vagy -gyanús eset, indokolt, hogy a juh- és kecskefélékben előforduló pozitív TSE-esetek megkülönböztető vizsgálata a 999/2001/EK rendelet I. mellékletének 2. c) pontjában meghatározott „jelző esetekre” korlátozódjon. |
| --- | --- |

(8)

mivel a juh- és kecskefélékben 2005 óta nem fordult elő BSE-pozitív vagy -gyanús eset, indokolt, hogy a juh- és kecskefélékben előforduló pozitív TSE-esetek megkülönböztető vizsgálata a 999/2001/EK rendelet I. mellékletének 2. c) pontjában meghatározott „jelző esetekre” korlátozódjon.

| (9) | Ezenkívül a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. c) pontjának ii. alpontja alapján azokat a TSE-eseteket, amelyekben a BSE jelenlétét elsődleges molekuláris vizsgálattal nem lehet kizárni, másodlagos molekuláris vizsgálatnak kell alávetni az említett alpontban felsorolt három laboratórium valamelyikében. |
| --- | --- |

(9)

Ezenkívül a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. c) pontjának ii. alpontja alapján azokat a TSE-eseteket, amelyekben a BSE jelenlétét elsődleges molekuláris vizsgálattal nem lehet kizárni, másodlagos molekuláris vizsgálatnak kell alávetni az említett alpontban felsorolt három laboratórium valamelyikében.

| (10) | Ezt a felsorolást a 36/2005/EK rendelet hozta létre a 2005-ben rendelkezésre álló módszerek és laboratóriumi szakértelem alapján. A felsorolást azóta nem frissítették. |
| --- | --- |

(10)

Ezt a felsorolást a 36/2005/EK rendelet hozta létre a 2005-ben rendelkezésre álló módszerek és laboratóriumi szakértelem alapján. A felsorolást azóta nem frissítették.

| (11) | Helyénvaló nagyobb rugalmasságot biztosítani a másodlagos molekuláris vizsgálati módszer tekintetében, amelynek kialakítását az uniós referencialaboratóriumnak eseti alapon kell jóváhagynia a legújabb tudományos ismeretek figyelembevételével. A legújabb tudományos ismeretek és laboratóriumi szakértelem lehető legjobb felhasználása érdekében a vizsgálatot végző laboratórium kiválasztása tekintetében is nagyobb rugalmasságot kell biztosítani. |
| --- | --- |

(11)

Helyénvaló nagyobb rugalmasságot biztosítani a másodlagos molekuláris vizsgálati módszer tekintetében, amelynek kialakítását az uniós referencialaboratóriumnak eseti alapon kell jóváhagynia a legújabb tudományos ismeretek figyelembevételével. A legújabb tudományos ismeretek és laboratóriumi szakértelem lehető legjobb felhasználása érdekében a vizsgálatot végző laboratórium kiválasztása tekintetében is nagyobb rugalmasságot kell biztosítani.

| (12) | A 999/2001/EK rendelet X. mellékletében a C. fejezet 3.2. a), b) és c) pontját ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A 999/2001/EK rendelet X. mellékletében a C. fejezet 3.2. a), b) és c) pontját ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 36/2005/EK rendelete (2005. január 12.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és X. mellékletének a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmai járványügyi megfigyelésének tekintetében történő módosításáról (HL L 10., 2005.1.13., 9. o.).

2

(3)  A Bizottság 214/2005/EK rendelete (2005. február 9.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmai ellenőrzése tekintetében történő módosításáról (HL L 37., 2005.2.10., 9. o.).

3

(4)  A Bizottság 1041/2006/EK rendelete (2006. július 7.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a juhfélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmai ellenőrzése tekintetében történő módosításáról (HL L 187., 2006.7.8., 10. o.).

4

(5)  A Bizottság 727/2007/EK rendelete (2007. június 26.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., VII. és X. mellékletének módosításáról (HL L 165., 2007.6.27., 8. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 3.2. pontja a következőképpen módosul:

| 1. | az a) pont utolsó bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben az első albekezdés i–iv. pontjában említett megerősítő vizsgálatok valamelyikének eredménye pozitív, az állatot TSE-pozitívnak kell tekinteni.” |
| --- | --- |

1.

az a) pont utolsó bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az első albekezdés i–iv. pontjában említett megerősítő vizsgálatok valamelyikének eredménye pozitív, az állatot TSE-pozitívnak kell tekinteni.”

| 2. | a b) pont harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben a megerősítő vizsgálatok valamelyikének eredménye pozitív, az állatot TSE-pozitívnak kell tekinteni.” |
| --- | --- |

2.

a b) pont harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a megerősítő vizsgálatok valamelyikének eredménye pozitív, az állatot TSE-pozitívnak kell tekinteni.”

| 3. | a c) pont a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a címet követően a következő bekezdéssel egészül ki:

  „Az olyan mintákat, amelyeket az a) vagy a b) pontban említett vizsgálatok alapján TSE-pozitívnak kell tekinteni, de nem minősülnek atipikus eseteknek, a BSE jelenlétének kizárása érdekében csak akkor kell megvizsgálni, ha »jelző esetektől« származnak. Egyéb eseteket is meg kell vizsgálni a BSE jelenlétének kizárása érdekében, amennyiben olyan jellegzetességeket mutatnak, amelyek miatt a vizsgálati laboratórium kivizsgálást javasol.” |
| --- | --- | --- |

3.

a c) pont a következőképpen módosul:

a)

a cikk a címet követően a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az olyan mintákat, amelyeket az a) vagy a b) pontban említett vizsgálatok alapján TSE-pozitívnak kell tekinteni, de nem minősülnek atipikus eseteknek, a BSE jelenlétének kizárása érdekében csak akkor kell megvizsgálni, ha »jelző esetektől« származnak. Egyéb eseteket is meg kell vizsgálni a BSE jelenlétének kizárása érdekében, amennyiben olyan jellegzetességeket mutatnak, amelyek miatt a vizsgálati laboratórium kivizsgálást javasol.”

| b) | az i. alpont helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | Megkülönböztető western blot módszerrel végzett elsődleges molekuláris vizsgálatok
  A BSE jelenlétének kizárása érdekében a mintákat megkülönböztető western blot módszerrel kell megvizsgálni, amelyet az uniós referencialaboratórium iránymutatásai tartalmaznak. A megkülönböztető vizsgálatot az illetékes hatóság által kijelölt olyan hatósági laboratóriumnak kell végeznie, amely sikerrel részt vett az uniós referencialaboratórium által az ilyen módszer használatának vonatkozásában szervezett legutóbbi jártassági vizsgálatban.” |
| --- | --- | --- |

b)

az i. alpont helyébe a következő szöveg lép:

„i.

Megkülönböztető western blot módszerrel végzett elsődleges molekuláris vizsgálatok

A BSE jelenlétének kizárása érdekében a mintákat megkülönböztető western blot módszerrel kell megvizsgálni, amelyet az uniós referencialaboratórium iránymutatásai tartalmaznak. A megkülönböztető vizsgálatot az illetékes hatóság által kijelölt olyan hatósági laboratóriumnak kell végeznie, amely sikerrel részt vett az uniós referencialaboratórium által az ilyen módszer használatának vonatkozásában szervezett legutóbbi jártassági vizsgálatban.”

| c) | a ii. alpont helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | Másodlagos molekuláris vizsgálat végzése kiegészítő molekuláris vizsgálati módszerekkel
  Azokat a TSE-eseteket, amelyekben a BSE jelenlétét az uniós referencialaboratórium által kiadott iránymutatásokkal összhangban az i. alpontban említett elsődleges molekuláris vizsgálattal nem lehet kizárni, haladéktalanul az uniós referencialaboratórium elé kell utalni, mellékelve valamennyi rendelkezésre álló releváns információt. A mintákat az eredmény megerősítésére irányuló további vizsgálatnak kell alávetni, amelynek során legalább egy, az eredetileg használt elsődleges molekuláris módszertől immunkémiai szempontból eltérő módszert kell alkalmazni. A másodlagos molekuláris vizsgálat kialakítását – a legújabb tudományos ismereteknek és laboratóriumi szakértelemnek megfelelően – az uniós referencialaboratóriumnak eseti alapon kell jóváhagynia az iránymutatásaiban leírtak szerint. Az uniós referencialaboratórium munkáját a megfelelő nemzeti referencialaboratórium egy képviselője, valamint egy szakértői testület, nevezetesen a törzsek tipizálásával foglalkozó szakértői csoport segíti.
  Az eredmények értelmezését az uniós referencialaboratórium végzi a törzsek tipizálásával foglalkozó szakértői csoportnak, valamint a megfelelő nemzeti referencialaboratórium képviselőjének a közreműködésével. Az értelmezés eredményéről a Bizottságot azonnal tájékoztatni kell.” |
| --- | --- | --- |

c)

a ii. alpont helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

Másodlagos molekuláris vizsgálat végzése kiegészítő molekuláris vizsgálati módszerekkel

Azokat a TSE-eseteket, amelyekben a BSE jelenlétét az uniós referencialaboratórium által kiadott iránymutatásokkal összhangban az i. alpontban említett elsődleges molekuláris vizsgálattal nem lehet kizárni, haladéktalanul az uniós referencialaboratórium elé kell utalni, mellékelve valamennyi rendelkezésre álló releváns információt. A mintákat az eredmény megerősítésére irányuló további vizsgálatnak kell alávetni, amelynek során legalább egy, az eredetileg használt elsődleges molekuláris módszertől immunkémiai szempontból eltérő módszert kell alkalmazni. A másodlagos molekuláris vizsgálat kialakítását – a legújabb tudományos ismereteknek és laboratóriumi szakértelemnek megfelelően – az uniós referencialaboratóriumnak eseti alapon kell jóváhagynia az iránymutatásaiban leírtak szerint. Az uniós referencialaboratórium munkáját a megfelelő nemzeti referencialaboratórium egy képviselője, valamint egy szakértői testület, nevezetesen a törzsek tipizálásával foglalkozó szakértői csoport segíti.

Az eredmények értelmezését az uniós referencialaboratórium végzi a törzsek tipizálásával foglalkozó szakértői csoportnak, valamint a megfelelő nemzeti referencialaboratórium képviselőjének a közreműködésével. Az értelmezés eredményéről a Bizottságot azonnal tájékoztatni kell.”

---

HATÁROZATOK

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1594 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. október 29.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2020) 7607. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának megerősített eseteit azonosították. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2020/1568 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis lengyelországi járványügyi helyzetének megváltozását követően. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának megerősített eseteit azonosították. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2020/1568 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis lengyelországi járványügyi helyzetének megváltozását követően.

| (2) | Az (EU) 2020/1568 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Romániában fény derült az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának egy új esetére. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/1568 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Romániában fény derült az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának egy új esetére.

| (3) | 2020 októberének végén egy esetben az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulását észlelték a romániai Suceava (Szucsáva) megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának a jelenleg az említett melléklet II. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett területét mostantól nem a melléklet II. részében, hanem III. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(3)

2020 októberének végén egy esetben az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulását észlelték a romániai Suceava (Szucsáva) megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának a jelenleg az említett melléklet II. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett területét mostantól nem a melléklet II. részében, hanem III. részében kell feltüntetni.

| (4) | Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának e közelmúltbeli romániai esetét követően és figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállam esetében újraértékelték és aktualizálták a regionalizációt. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell. |
| --- | --- |

(4)

Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának e közelmúltbeli romániai esetét követően és figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállam esetében újraértékelték és aktualizálták a regionalizációt. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell.

| (5) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetében bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Románia esetében egy új, megfelelő méretű, magas kockázatú területet kell kijelölni, amelyet fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(5)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetében bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Románia esetében egy új, megfelelő méretű, magas kockázatú területet kell kijelölni, amelyet fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében szereplő jegyzékbe.

| (6) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 29-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/1568 határozata (2020. október 27.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 358., 2020.10.28., 69. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  Frontière avec la France, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- |

Rue Mersinhat à Florenville,

| La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- |

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,
  gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gmina Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gmina Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny – wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny – wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

7.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Görögország

Görögországban a következő területek:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- |

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| Hosseuse, |
| --- |

Hosseuse,

| La Roquignole, |
| --- |

La Roquignole,

| Les Chanvières, |
| --- |

Les Chanvières,

| La Fosse du Loup, |
| --- |

La Fosse du Loup,

| Le Sart, |
| --- |

Le Sart,

| La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- |

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- |

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane – Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane – Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Górzyca, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Górzyca, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| gmina Słońsk i część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gmina Słońsk i część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

III. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Szlovákia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

AJÁNLÁSOK

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/43

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1595 AJÁNLÁSA

(2020. október 28.)

a Covid19-tesztelési stratégiákról és azokon belül az antitest gyorstesztek alkalmazásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány továbbra is komoly népegészségügyi veszélyt jelent. Amint az a Covid19-járványokra való rövid távú uniós egészségügyi felkészültségről szóló bizottsági közleményben (1) is szerepel, a Covid19-re való felkészültség és az arra való reagálás alapvető tényezői a megbízható tesztelési stratégiák és az elegendő tesztelési kapacitás, amelyek lehetővé teszik a potenciálisan fertőző személyek korai észlelését, valamint a fertőzöttségi rátákra és a közösségeken belüli terjedésre való rálátást. A tesztelés emellett előfeltétele a megfelelő kontaktkövetésnek, hogy a gyors elkülönítés révén korlátozni lehessen a betegség terjedését. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány továbbra is komoly népegészségügyi veszélyt jelent. Amint az a Covid19-járványokra való rövid távú uniós egészségügyi felkészültségről szóló bizottsági közleményben (1) is szerepel, a Covid19-re való felkészültség és az arra való reagálás alapvető tényezői a megbízható tesztelési stratégiák és az elegendő tesztelési kapacitás, amelyek lehetővé teszik a potenciálisan fertőző személyek korai észlelését, valamint a fertőzöttségi rátákra és a közösségeken belüli terjedésre való rálátást. A tesztelés emellett előfeltétele a megfelelő kontaktkövetésnek, hogy a gyors elkülönítés révén korlátozni lehessen a betegség terjedését.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (2) 168. cikkének (7) bekezdésével összhangban az egészségügyi politika meghatározása, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezése és biztosítása továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik. Ezért az uniós tagállamok felelősek a Covid19-tesztelési stratégiáik kidolgozásáról és végrehajtásáról szóló döntésekért, figyelembe véve az országok járványügyi és társadalmi helyzetét. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (2) 168. cikkének (7) bekezdésével összhangban az egészségügyi politika meghatározása, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezése és biztosítása továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik. Ezért az uniós tagállamok felelősek a Covid19-tesztelési stratégiáik kidolgozásáról és végrehajtásáról szóló döntésekért, figyelembe véve az országok járványügyi és társadalmi helyzetét.

| (3) | Az EU 2013-ban elfogadta az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatot (3) annak érdekében, hogy Európa-szerte javítsa a felkészültséget és a kapacitásokat, valamint hogy megerősítse az egészségügyi veszélyek nyomon követését, gyors észlelését és az azokra való reagálás koordinálását. Az 1082/2013/EU határozattal együtt különböző eszközöket (4) is bevezettek a tagállamok elhárítási terveinek és fellépéseinek támogatására és koordinálására a határokon átterjedő egészségügyi veszélyekkel szemben. |
| --- | --- |

(3)

Az EU 2013-ban elfogadta az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatot (3) annak érdekében, hogy Európa-szerte javítsa a felkészültséget és a kapacitásokat, valamint hogy megerősítse az egészségügyi veszélyek nyomon követését, gyors észlelését és az azokra való reagálás koordinálását. Az 1082/2013/EU határozattal együtt különböző eszközöket (4) is bevezettek a tagállamok elhárítási terveinek és fellépéseinek támogatására és koordinálására a határokon átterjedő egészségügyi veszélyekkel szemben.

| (4) | Az uniós jelentőségű népegészségügyi válságok koordinálásának kulcsfontosságú eleme az Egészségügyi Biztonsági Bizottság (HSC). Szerepe a felkészültség koordinálásával és a válaszintézkedések megtervezésével kapcsolatos nemzeti tevékenységek legjobb gyakorlatai és az azokra vonatkozó információk megosztásának megerősítése, az ilyen tevékenységek interoperabilitásának és ágazatközi dimenziójának előmozdítása, valamint az egészségügyi ellenintézkedések közös beszerzésére szolgáló mechanizmus létrehozása. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós jelentőségű népegészségügyi válságok koordinálásának kulcsfontosságú eleme az Egészségügyi Biztonsági Bizottság (HSC). Szerepe a felkészültség koordinálásával és a válaszintézkedések megtervezésével kapcsolatos nemzeti tevékenységek legjobb gyakorlatai és az azokra vonatkozó információk megosztásának megerősítése, az ilyen tevékenységek interoperabilitásának és ágazatközi dimenziójának előmozdítása, valamint az egészségügyi ellenintézkedések közös beszerzésére szolgáló mechanizmus létrehozása.

| (5) | A Bizottság 2020. július 15-én elfogadta a rövid távú uniós egészségügyi felkészültségről szóló bizottsági közleményt (5), amelynek célja az EU rövid távú egészségügyi felkészültségének biztosítása a Covid19 újabb európai kitörése esetén. Az említett közlemény egyik cselekvési területének célkitűzése az, hogy a HSC keretében uniós szintű megállapodás jöjjön létre az összehangolt tesztelési stratégiákról és módszerekről. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2020. július 15-én elfogadta a rövid távú uniós egészségügyi felkészültségről szóló bizottsági közleményt (5), amelynek célja az EU rövid távú egészségügyi felkészültségének biztosítása a Covid19 újabb európai kitörése esetén. Az említett közlemény egyik cselekvési területének célkitűzése az, hogy a HSC keretében uniós szintű megállapodás jöjjön létre az összehangolt tesztelési stratégiákról és módszerekről.

| (6) | A Tanács június 30-án ajánlást fogadott el az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának fokozatos feloldásáról (6). Ez olyan elvek és objektív kritériumok alapján történt, mint az egészségügyi helyzet, a járvány megfékezésére irányuló korlátozó intézkedések utazás közbeni alkalmazásának lehetősége és a viszonossági megfontolások, figyelembe véve a releváns forrásokból, például az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtól (ECDC) és az Egészségügyi Világszervezettől (WHO) származó adatokat. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács június 30-án ajánlást fogadott el az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának fokozatos feloldásáról (6). Ez olyan elvek és objektív kritériumok alapján történt, mint az egészségügyi helyzet, a járvány megfékezésére irányuló korlátozó intézkedések utazás közbeni alkalmazásának lehetősége és a viszonossági megfontolások, figyelembe véve a releváns forrásokból, például az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtól (ECDC) és az Egészségügyi Világszervezettől (WHO) származó adatokat.

| (7) | Az Egészségügyi Biztonsági Bizottság 2020. szeptember 17-én„Az EU egészségügyi felkészültsége: Ajánlások a Covid19-teszteléssel kapcsolatos megközelítés uniós szintű összehangolására” (7) című megállapodásában különböző intézkedéseket határozott meg, amelyeket az országoknak meg kell fontolniuk tesztelési stratégiáik aktualizálása vagy kiigazítása során. A dokumentum célja, hogy európai szintű megállapodás szülessen a Covid19-tesztelés egységes megközelítéséről. Tartalma az európai országok 2020. szeptember eleji helyzetén, valamint az akkor végrehajtott tesztelési stratégiákon és célkitűzéseken alapul. |
| --- | --- |

(7)

Az Egészségügyi Biztonsági Bizottság 2020. szeptember 17-én„Az EU egészségügyi felkészültsége: Ajánlások a Covid19-teszteléssel kapcsolatos megközelítés uniós szintű összehangolására” (7) című megállapodásában különböző intézkedéseket határozott meg, amelyeket az országoknak meg kell fontolniuk tesztelési stratégiáik aktualizálása vagy kiigazítása során. A dokumentum célja, hogy európai szintű megállapodás szülessen a Covid19-tesztelés egységes megközelítéséről. Tartalma az európai országok 2020. szeptember eleji helyzetén, valamint az akkor végrehajtott tesztelési stratégiákon és célkitűzéseken alapul.

| (8) | A tagállamoknak törekedniük kell az utazási tilalmak elkerülésére. Az egységes piac keretében biztosított szabadságok védelme érdekében a korlátozásokat az uniós jog általános elveivel, különösen az arányossággal és a megkülönböztetésmentességgel összhangban kell alkalmazni, és a korlátozások nem léphetik túl a népegészség védelméhez feltétlenül szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak törekedniük kell az utazási tilalmak elkerülésére. Az egységes piac keretében biztosított szabadságok védelme érdekében a korlátozásokat az uniós jog általános elveivel, különösen az arányossággal és a megkülönböztetésmentességgel összhangban kell alkalmazni, és a korlátozások nem léphetik túl a népegészség védelméhez feltétlenül szükséges mértéket.

| (9) | A Tanács 2020. október 13-án elfogadta a szabad mozgásnak a Covid19-világjárvány miatti korlátozására vonatkozó koordinált megközelítésről szóló ajánlást (8), amely többek között egyértelműbbé teszi a magasabb kockázatú területekről érkező utazókra alkalmazott intézkedéseket (tesztelés és önkéntes karantén), egyértelmű és időszerű tájékoztatást nyújtva a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács 2020. október 13-án elfogadta a szabad mozgásnak a Covid19-világjárvány miatti korlátozására vonatkozó koordinált megközelítésről szóló ajánlást (8), amely többek között egyértelműbbé teszi a magasabb kockázatú területekről érkező utazókra alkalmazott intézkedéseket (tesztelés és önkéntes karantén), egyértelmű és időszerű tájékoztatást nyújtva a nyilvánosság számára.

| (10) | A hatékony tesztelés kulcsszerepet játszik a személyek szabad mozgásának és a belső piac zökkenőmentes működésének biztosításában. A Covid19-világjárvány kitörése óta a diagnosztikai vizsgálatok területe gyorsan fejlődött, és központi szerepet tölt be a járvány elleni védekezésben. A diagnosztikai vizsgálatok fontosságát felismerve az EU számos uniós kutatási és innovációs fellépésen keresztül támogatja azok fejlesztését1. A Covid19-tesztelés kiterjedt és pontos alkalmazása, valamint a tesztkérelem és a teszteredmény közötti átfutási idő lerövidítése jelentős tényező a SARS-CoV-2 terjedésének csökkentésében. Jelenleg az esetek és kontaktszemélyek tesztelésére a legmegbízhatóbb az RT-PCR (reverz transzkripciós polimeráz láncreakció) alapú vizsgálati módszer; ezek a tesztek álltak a leghamarabb rendelkezésre, amikor a világjárvány elérte az európai kontinenst. |
| --- | --- |

(10)

A hatékony tesztelés kulcsszerepet játszik a személyek szabad mozgásának és a belső piac zökkenőmentes működésének biztosításában. A Covid19-világjárvány kitörése óta a diagnosztikai vizsgálatok területe gyorsan fejlődött, és központi szerepet tölt be a járvány elleni védekezésben. A diagnosztikai vizsgálatok fontosságát felismerve az EU számos uniós kutatási és innovációs fellépésen keresztül támogatja azok fejlesztését1. A Covid19-tesztelés kiterjedt és pontos alkalmazása, valamint a tesztkérelem és a teszteredmény közötti átfutási idő lerövidítése jelentős tényező a SARS-CoV-2 terjedésének csökkentésében. Jelenleg az esetek és kontaktszemélyek tesztelésére a legmegbízhatóbb az RT-PCR (reverz transzkripciós polimeráz láncreakció) alapú vizsgálati módszer; ezek a tesztek álltak a leghamarabb rendelkezésre, amikor a világjárvány elérte az európai kontinenst.

| (11) | Míg azonban az RT-PCR-tesztelés aránya Unió-szerte nő, aminek következtében egyre több Covid19-pozitív esetet azonosítanak, különösen a fiatalabbak körében, akik enyhe tüneteket mutatnak vagy tünetmentesek, addig a laboratóriumok nehezen tudják biztosítani, hogy elegendő erőforrás és kapacitás álljon rendelkezésre a kereslet kielégítéséhez. Ez az RT-PCR-tesztelési eszközök hiányához és hosszabb átfutási időhöz vezetett, ezáltal korlátozva a kockázatcsökkentő intézkedések hatékony végrehajtását és a gyors kontaktkövetést. A hiányok enyhítése érdekében a Bizottság már március 19-én megszervezte a laboratóriumi felszerelések, ideértve az RT-PCR-teszteléshez szükséges tesztkészletek és reagensek közös közbeszerzését, amelyben 20 tagállam vett részt. |
| --- | --- |

(11)

Míg azonban az RT-PCR-tesztelés aránya Unió-szerte nő, aminek következtében egyre több Covid19-pozitív esetet azonosítanak, különösen a fiatalabbak körében, akik enyhe tüneteket mutatnak vagy tünetmentesek, addig a laboratóriumok nehezen tudják biztosítani, hogy elegendő erőforrás és kapacitás álljon rendelkezésre a kereslet kielégítéséhez. Ez az RT-PCR-tesztelési eszközök hiányához és hosszabb átfutási időhöz vezetett, ezáltal korlátozva a kockázatcsökkentő intézkedések hatékony végrehajtását és a gyors kontaktkövetést. A hiányok enyhítése érdekében a Bizottság már március 19-én megszervezte a laboratóriumi felszerelések, ideértve az RT-PCR-teszteléshez szükséges tesztkészletek és reagensek közös közbeszerzését, amelyben 20 tagállam vett részt.

| (12) | E közös közbeszerzés végrehajtása ellenére a tagállamok most újra korlátozott tesztelési kapacitásokkal és hosszú tesztelési átfutási időkkel néznek szembe, különösen a jelenlegi epidemiológiai helyzetben, amikor Európában ismét kiugróan növekszik a Covid19-pozitív esetek száma. Ebben az összefüggésben a tagállamok egyre inkább a gyors vagy betegközeli tesztek (pl. antigén tesztek) alkalmazásához fordulnak, főként egészségügyi intézményben, és feltárják azok szélesebb körű alkalmazásának lehetőségeit. A gyorsabb és olcsóbb Covid19-tesztek ezen új generációja, amely gyakran 30 percen belül elvégezhető, egyre több helyen kerül forgalomba. |
| --- | --- |

(12)

E közös közbeszerzés végrehajtása ellenére a tagállamok most újra korlátozott tesztelési kapacitásokkal és hosszú tesztelési átfutási időkkel néznek szembe, különösen a jelenlegi epidemiológiai helyzetben, amikor Európában ismét kiugróan növekszik a Covid19-pozitív esetek száma. Ebben az összefüggésben a tagállamok egyre inkább a gyors vagy betegközeli tesztek (pl. antigén tesztek) alkalmazásához fordulnak, főként egészségügyi intézményben, és feltárják azok szélesebb körű alkalmazásának lehetőségeit. A gyorsabb és olcsóbb Covid19-tesztek ezen új generációja, amely gyakran 30 percen belül elvégezhető, egyre több helyen kerül forgalomba.

| (13) | A WHO 2020. szeptember 11-én ideiglenes iránymutatást tett közzé a Covid19 kimutatására szolgáló antitest gyorstesztek alkalmazásáról (9), amely útmutatást nyújt az országoknak e tesztek lehetséges szerepéről és a tesztelés gondos megválasztásának fontosságáról. Amint azt a WHO is hangsúlyozta, bár az antitest gyorstesztek megoldást kínálhatnak a SARS-CoV-2-fertőzés különböző helyzetekben és forgatókönyvek szerint történő diagnosztizálására, klinikai teljesítőképességük (egyelőre) nem optimális, ezért óvatosan kell eljárni. |
| --- | --- |

(13)

A WHO 2020. szeptember 11-én ideiglenes iránymutatást tett közzé a Covid19 kimutatására szolgáló antitest gyorstesztek alkalmazásáról (9), amely útmutatást nyújt az országoknak e tesztek lehetséges szerepéről és a tesztelés gondos megválasztásának fontosságáról. Amint azt a WHO is hangsúlyozta, bár az antitest gyorstesztek megoldást kínálhatnak a SARS-CoV-2-fertőzés különböző helyzetekben és forgatókönyvek szerint történő diagnosztizálására, klinikai teljesítőképességük (egyelőre) nem optimális, ezért óvatosan kell eljárni.

| (14) | A meglévő modellek közül a WHO olyan antitest gyorstesztek alkalmazását javasolja, amelyek teljesítőképesség tekintetében megfelelnek a 80 %-nál nagyobb diagnosztikai érzékenység és a 97 %-nál nagyobb specificitás minimumkövetelményének, és alkalmazásuk különösen akkor ajánlott, ha az RT-PCR-tesztek hozzáférhetősége ideiglenesen korlátozott, vagy ha a hosszas átfutási idő aláássa a tesztek klinikai hasznosságát. Az antitest gyorstesztekkel végzett szűrés lehetővé teszi azon személyek gyors azonosítását, akik a fertőzés terjesztése szempontjából a legnagyobb kockázatot jelentik, különösen az erőteljes közösségi fertőzés esetében. Emellett az antitest gyorstesztekkel való tesztelést – a gyártó utasításainak megfelelően és a tünetek megjelenését követő 5–7 napon belül, vagyis a legnagyobb vírusterhelés idején – képzett személyzetnek kell végeznie. |
| --- | --- |

(14)

A meglévő modellek közül a WHO olyan antitest gyorstesztek alkalmazását javasolja, amelyek teljesítőképesség tekintetében megfelelnek a 80 %-nál nagyobb diagnosztikai érzékenység és a 97 %-nál nagyobb specificitás minimumkövetelményének, és alkalmazásuk különösen akkor ajánlott, ha az RT-PCR-tesztek hozzáférhetősége ideiglenesen korlátozott, vagy ha a hosszas átfutási idő aláássa a tesztek klinikai hasznosságát. Az antitest gyorstesztekkel végzett szűrés lehetővé teszi azon személyek gyors azonosítását, akik a fertőzés terjesztése szempontjából a legnagyobb kockázatot jelentik, különösen az erőteljes közösségi fertőzés esetében. Emellett az antitest gyorstesztekkel való tesztelést – a gyártó utasításainak megfelelően és a tünetek megjelenését követő 5–7 napon belül, vagyis a legnagyobb vírusterhelés idején – képzett személyzetnek kell végeznie.

| (15) | Számos tagállam (10) már megkezdte az antitest gyorstesztek gyakorlati alkalmazását, és azok használatát nemzeti Covid19-tesztelési stratégiájába is belefoglalta. Emellett a tagállamok többsége jelenleg validáló tanulmányokat vagy kísérleti projekteket hajt végre az antitest gyorstesztek specifikus körülmények közötti klinikai teljesítőképességének értékelése és a SARS-CoV-2-fertőzés bizonyos célcsoportok esetében történő diagnosztizálása céljából. Az Egészségügyi Biztonsági Bizottság 2020. október 19-i ülésén megállapodott abban, hogy közös álláspontot dolgoz ki az antitest gyorstesztek használatával kapcsolatban, amelyben többek között e tesztek alkalmazásával és a teszteredmények felhasználásával készül foglalkozni. |
| --- | --- |

(15)

Számos tagállam (10) már megkezdte az antitest gyorstesztek gyakorlati alkalmazását, és azok használatát nemzeti Covid19-tesztelési stratégiájába is belefoglalta. Emellett a tagállamok többsége jelenleg validáló tanulmányokat vagy kísérleti projekteket hajt végre az antitest gyorstesztek specifikus körülmények közötti klinikai teljesítőképességének értékelése és a SARS-CoV-2-fertőzés bizonyos célcsoportok esetében történő diagnosztizálása céljából. Az Egészségügyi Biztonsági Bizottság 2020. október 19-i ülésén megállapodott abban, hogy közös álláspontot dolgoz ki az antitest gyorstesztek használatával kapcsolatban, amelyben többek között e tesztek alkalmazásával és a teszteredmények felhasználásával készül foglalkozni.

| (16) | Az „Egészséges átjárók” elnevezésű uniós együttes fellépés (11) keretében az antitest gyorstesztek alkalmazását különösen a repülőterekre érkező utasok esetében értékelték ki. A fellépés többek között a laboratóriumi tesztelési módszerek lehetőségeit, az utasok tesztelésének időzítését, a szükséges erőforrásokat és a repülőtereken bevezetendő gyakorlati intézkedéseket vizsgálta meg. Mindez a más közlekedési eszközöket igénybe vevő utasok esetében is releváns lehet. |
| --- | --- |

(16)

Az „Egészséges átjárók” elnevezésű uniós együttes fellépés (11) keretében az antitest gyorstesztek alkalmazását különösen a repülőterekre érkező utasok esetében értékelték ki. A fellépés többek között a laboratóriumi tesztelési módszerek lehetőségeit, az utasok tesztelésének időzítését, a szükséges erőforrásokat és a repülőtereken bevezetendő gyakorlati intézkedéseket vizsgálta meg. Mindez a más közlekedési eszközöket igénybe vevő utasok esetében is releváns lehet.

| (17) | Ezenkívül a Bizottság a közelmúltban felkérte az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC) és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségét (EASA), hogy dolgozzon ki egy, a légi közlekedés biztonságosabbá tételét célzó protokollt, beleértve egy, a repülőtereken bevezetendő közös uniós egészségvédelmi tesztelési protokollra irányuló javaslatot is. A protokoll elemei közé tartozna a tesztek időzítése, a célcsoportok meghatározása, a tesztek típusa és azok repülőtereken való lehetséges alkalmazása; a protokollt egyéb közlekedési módokra is ki lehetne terjeszteni. A specifikus környezetben validált technológiákra és a rendelkezésre álló kapacitásokra épülő tesztelési stratégiák kidolgozása alapul szolgálhat a karanténra vagy egyéb korlátozásokra vonatkozó megközelítések kialakításánál; így például a teszteredmények kölcsönös elismerésével az esetek behurcolásának kockázata egy olyan szintre lehetne megfelelően csökkenthető, amely megegyezik a célrégióban fennálló kockázattal, vagy alacsonyabb annál, és ezért a karantén vagy az egyéb korlátozások megszüntetéséhez vezethet. |
| --- | --- |

(17)

Ezenkívül a Bizottság a közelmúltban felkérte az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC) és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségét (EASA), hogy dolgozzon ki egy, a légi közlekedés biztonságosabbá tételét célzó protokollt, beleértve egy, a repülőtereken bevezetendő közös uniós egészségvédelmi tesztelési protokollra irányuló javaslatot is. A protokoll elemei közé tartozna a tesztek időzítése, a célcsoportok meghatározása, a tesztek típusa és azok repülőtereken való lehetséges alkalmazása; a protokollt egyéb közlekedési módokra is ki lehetne terjeszteni. A specifikus környezetben validált technológiákra és a rendelkezésre álló kapacitásokra épülő tesztelési stratégiák kidolgozása alapul szolgálhat a karanténra vagy egyéb korlátozásokra vonatkozó megközelítések kialakításánál; így például a teszteredmények kölcsönös elismerésével az esetek behurcolásának kockázata egy olyan szintre lehetne megfelelően csökkenthető, amely megegyezik a célrégióban fennálló kockázattal, vagy alacsonyabb annál, és ezért a karantén vagy az egyéb korlátozások megszüntetéséhez vezethet.

| (18) | A validált technológiákra és a rendelkezésre álló kapacitásokra épülő tesztelési stratégiák kidolgozásának alapul kell szolgálnia a karanténra vonatkozó uniós politika kialakításához is. A Bizottság felkérte az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC), hogy nyújtson tudományos iránymutatást a karanténba helyezéssel kapcsolatban annak érdekében, hogy európai megközelítést lehessen javasolni, |
| --- | --- |

(18)

A validált technológiákra és a rendelkezésre álló kapacitásokra épülő tesztelési stratégiák kidolgozásának alapul kell szolgálnia a karanténra vonatkozó uniós politika kialakításához is. A Bizottság felkérte az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC), hogy nyújtson tudományos iránymutatást a karanténba helyezéssel kapcsolatban annak érdekében, hogy európai megközelítést lehessen javasolni,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

CÉL

| 1. | Ez az ajánlás iránymutatást nyújt az egyes országok számára azon kulcsfontosságú elemek tekintetében, amelyeket nemzeti, regionális vagy helyi tesztelési stratégiáik kidolgozása során figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az ajánlás különösen a Covid19-tesztelési stratégiák hatókörére, az elsőbbséggel tesztelendő célcsoportokra és a figyelembe veendő specifikus helyzetekre összpontosít, és a tesztelési kapacitások és erőforrások kulcsfontosságú kérdéseivel foglalkozik. Végezetül az antitest gyorstesztek alkalmazásával kapcsolatos megfontolásokat fogalmaz meg. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az ajánlás célja továbbá biztosítani, hogy a tesztelési politikák elősegítsék a belső piac zökkenőmentes működését, a nemzetközi utasforgalmat, valamint a személyek, szolgáltatások és áruk Unión belüli szabad mozgását. |
| --- | --- |

3.

TESZTELÉSI STRATÉGIÁK

| 4. | A teszteléssel biztosított korai észlelés továbbra is alapvető fontosságú. A tagállamoknak – figyelembe véve a rendelkezésre álló erőforrásokat, a tesztelési és kontaktkövetési kapacitásokat, továbbá szem előtt tartva az ECDC által közzétett tesztelési iránymutatásokban bemutatott forgatókönyveket (12) – a lehető legszélesebb körben végre kell hajtaniuk a tesztelést, elsőbbséget biztosítva a tüneteket mutató személyeknek, a megerősített esetekkel kapcsolatba került személyeknek, a súlyos helyi járványkitöréseknek, és lehetőség szerint a tünetmentes személyek tesztelését is. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elegendő kapacitás hiányában a tagállamoknak a tesztelés során a Covid19-re jellemző tüneteket mutató személyeknek – köztük az enyhe tüneteket és különösen az akut légzőszervi fertőzés tüneteit mutató személyeknek – kell elsőbbséget biztosítaniuk. A tesztet lehetőség szerint az influenzára és más légzőszervi fertőzésekre irányuló tesztekkel – pl. a rendelkezésre álló multiplex tesztekkel vagy más releváns tesztekkel – célszerű kombinálni. A tesztalanyok elsőbbségi sorrendjének kialakítására vonatkozó kritériumoknak objektíveknek kell lenniük, és megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni őket. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási létesítményekben, például az idősotthonokban elkerülhető és/vagy megakadályozható legyen a Covid19 terjedése. Az említett ágazatokban dolgozó munkavállalókat rendszeres időközönként tesztelni kell, és tesztelési programokat kell bevezetni. Ezen túlmenően a betegeket a kórházi felvételkor vagy közvetlenül azt megelőzően tesztelni kell, a beutalt pácienseket pedig a Covid19 tünetei tekintetében a felvételt követő legalább 14 napon keresztül monitorozni és a jóváhagyott program keretében rendszeresen (pl. hetente egyszer) tesztelni kell. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Egyértelmű és jól azonosított járványklaszterek esetében a tagállamoknak mérlegelniük kell az érintett közösség többségének a tünetek meglététől független tesztelését, mivel ezáltal minimálisra csökkenthető vagy akár el is kerülhető a népegészségügyi intézkedések szigorítása. Az előrelátható kritikus helyzetek tekintetében – pl. iskolák vagy munkahelyek – a helyi hatóságoknak tesztelési és megfelelési programokat kell kidolgozniuk. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kulcsfontosságú munkakörökben (többek között az egészségügyben, a tartós ápolásban és az oktatásban) dolgozók számára tesztelési programok álljanak rendelkezésre, és hogy ezek a célcsoportok gyakori időközönként tesztelhetők legyenek. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy polgáraik közérthető tájékoztatást kapjanak a népegészségügyi intézkedésekről. Biztosítaniuk kell továbbá, hogy a lakosság számára tesztközpontok álljanak rendelkezése, és hogy a Covid19-tesztek – különösen a tünetmentes esetekben és a helyi gócok megjelenésekor – mindenki számára elérhetőek legyenek. |
| --- | --- |

9.

TESZTELÉSI KAPACITÁSOK ÉS ERŐFORRÁSOK

| 10. | A Bizottság ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak – a tesztelési célok, a keresleti és kínálati oldal irányítása, valamint a betegség jellemzőire vonatkozó legfrissebb tudományos bizonyítékok alapján – meg kell határozniuk a mintavételhez, a teszt elvégzéséhez és a kontaktkövetéshez szükséges tesztelési kapacitásokat és erőforrásokat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy olyan kapacitások és erőforrások álljanak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik a célzott, megfelelő időben végzett és pontos tesztelést, beleértve a tesztkérelem és a teszteredmény közötti gyors, ideális esetben 24 órás átfutási idő és a mihamarabbi kontaktkövetés biztosítását annak érdekében, hogy az esetek és klaszterek gyorsan azonosíthatók és elszigetelhetők legyenek, és a nem érintett csoportok minél hamarabb visszatérhessenek megszokott életükhöz. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A vírus lakosságon belüli terjedésének nyomon követése, illetve korai előrejelzés céljából a SARS-CoV-2 szennyvízben való jelenlétének nyomon követése is alkalmazható kiegészítő módszerként. Ezt a néhány tagállam által már használt felügyeleti módszert a lehető legnagyobb mértékben ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a kontakszemélyek expozícióját követően – azok karanténidőszakának lerövidítése céljából – az ECDC aktuális iránymutatásával összhangban végeztessenek RT-PCR-teszteket vagy azokkal egyenértékű validált teszteket. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a karanténra vonatkozó nemzeti rendelkezéseiket kövessék nyomon és aktualizálják a jövőbeli tudományos eredményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A tagállamoknak forgatókönyv-alapú stressztesztek útján meg kell vizsgálniuk a tesztelési kapacitásokat, a bevezetendő tesztelési programokat és a kontaktkövetési rendszereket. Ezeket a stresszteszteket nemcsak nemzeti szinten, hanem a helyi járványkitörésekre összpontosítva is ajánlott elvégezni, és azoknak olyan konkrét forgatókönyveken kell alapulniuk, mint például a szuperterjesztő események, az egyes ágazatokban jelentkező kitörések, az oktatási létesítmények és az idősotthonok. A tagállamoknak – például az Egészségügyi Biztonsági Bizottság keretében – meg kell osztaniuk a levont tanulságokat és a gyakorlatban leginkább bevált eljárásaikat. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Annak érdekében, hogy Unió-szerte elegendő RT-PCR- és gyorstesztelési kapacitást lehessen biztosítani, a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk a nemzetközi együttműködés lehetőségeit, például mobil laboratóriumok biztosítása vagy a tesztek határokon átnyúló technikai kivitelezése útján. |
| --- | --- |

15.

ANTITEST GYORSTESZTEK

| 16. | A tagállamoknak meg kell állapodniuk az antitest gyorstesztek alkalmazásával, különösen a klinikai teljesítőképességükkel – például az érzékenységgel és a specifikussággal – kapcsolatos kritériumokról, továbbá megegyezésre kell jutniuk azon forgatókönyvek és helyzetek tekintetében, amelyek során az antitest gyorstesztek alkalmazása megfelelő lehet (például a közösségi fertőzés magas kockázatát jelentő helyzetekben). |
| --- | --- |

16.

| 17. | A tagállamoknak – különösen az Egészségügyi Biztonsági Bizottságban és más tudásmegosztó platformokon, például a Tanács uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusán (IPCR) keresztül – aktívan meg kell osztaniuk és meg kell vitatniuk az uniós országokban az antitest gyorstesztekre vonatkozóan végzett validáló tanulmányok eredményeit, mely tanulmányokat a teszteket kifejlesztő vállalatok által folytatott tanulmányoktól függetlenül kell elvégezni. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A Bizottság együtt fog működni a tagállamokkal annak érdekében, hogy kidolgozza a gyorstesztek értékelésének, jóváhagyásának és kölcsönös elismerésének, valamint a teszteredmények kölcsönös elismerésének keretét. Ezen túlmenően a Bizottság figyelemmel fogja kísérni az új antitest gyorstesztek piacát és a tesztek rendelkezésre állását, figyelembe véve a klinikai teljesítőképességükre és az alkalmazásukra vonatkozó meghatározandó kritériumokat, továbbá – a Covid19 in vitro diagnosztikai eszközök és vizsgálati módszerek már létező adatbázisára építve – adattárat fog létrehozni az antitest gyorstesztek és a validáló tanulmányok eredményeire vonatkozóan, amint azok rendelkezésre állnak. A Bizottság kezdeményezni fogja a tesztek beszerzését annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítsa az antitest gyorstesztekhez való egyenlő hozzáférést és azok mielőbbi alkalmazását. |
| --- | --- |

18.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 28-án.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52020DC0318&qid=1603899755406

1

(2)  
  HL C 326., 2012.10.26., 47. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata ( 2013. október 22. ) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.)

3

(4)  Például a fertőző betegségekkel kapcsolatos korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer (EWRS), HSC-koordináció, közös közbeszerzés stb.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52020DC0318

5

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9208-2020-INIT/hu/pdf

6

(7)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/common_testingapproach_Covid19_hu.pdf

7

(8)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11689-2020-REV-1/hu/pdf

8

(9)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/334253/WHO-2019-nCoV-Antigen_Detection-2020.1-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

9

(10)  Október 22. óta ezek az országok a következők: Belgium, Finnország, Franciaország, Görögország, Németország, Olaszország és Spanyolország, valamint az Egyesült Királyság.

10

(11)  https://www.healthygateways.eu/

11

(12)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-testing-strategies-and-objectives

12

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/48

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

151. sz. ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek a kerékpárok észlelését szolgáló holttérfigyelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról [2020/1596]

Tartalmaz minden érvényes szöveget a következő változatig bezárólag:

Az előírás eredeti változatának 1. kiegészítése – A hatálybalépés időpontja: 2020. szeptember 25.

Ez a dokumentum kizárólag dokumentációs eszközként szolgál. A hiteles és jogilag kötelező érvényű szövegek a következők: ECE/TRANS/WP.29/2019/28 és

ECE/TRANS/WP.29/2020/18

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 0. | Bevezetés (tájékoztató) |
| --- | --- |

0.

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | A vizsgálat menete |
| --- | --- |

6.

| 7. | A járműtípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés |
| --- | --- |

1.

| 2. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eljárás a vizsgálati esetek táblázatában bemutatottaktól eltérő vizsgálati esetekre vonatkozó teljesítménykövetelmények meghatározására |
| --- | --- |

3.

0.   BEVEZETÉS (tájékoztató)

| 0.1. | A jobbra kanyarodó tehergépkocsik és a kerékpárosok közötti, jellemzően alacsonyabb vezetési sebesség mellett vagy álló helyzetben bekövetkező ütközéssel járó kanyarodási manőverek általában súlyos következményekkel járnak a veszélyeztetett úthasználókra nézve. Ez idáig a veszélyeztetett úthasználók biztonságát a tehergépkocsi-vezetők oldalsó látóterének növelésével (több tükör felszerelésével) és a tehergépkocsik oldalsó aláfutásgátlóval való felszerelésével igyekeztek fokozni. Mivel azonban még mindig történnek balesetek, és időközben számos járműszegmensben kezdték el alkalmazni a vezetéstámogató rendszereket, egyértelművé vált, hogy ezeket a rendszereket a kanyarodó tehergépkocsik és a kerékpárosok közötti balesetek elkerülésére is érdemes használni. |
| --- | --- |

0.1.

A jobbra kanyarodó tehergépkocsik és a kerékpárosok közötti, jellemzően alacsonyabb vezetési sebesség mellett vagy álló helyzetben bekövetkező ütközéssel járó kanyarodási manőverek általában súlyos következményekkel járnak a veszélyeztetett úthasználókra nézve. Ez idáig a veszélyeztetett úthasználók biztonságát a tehergépkocsi-vezetők oldalsó látóterének növelésével (több tükör felszerelésével) és a tehergépkocsik oldalsó aláfutásgátlóval való felszerelésével igyekeztek fokozni. Mivel azonban még mindig történnek balesetek, és időközben számos járműszegmensben kezdték el alkalmazni a vezetéstámogató rendszereket, egyértelművé vált, hogy ezeket a rendszereket a kanyarodó tehergépkocsik és a kerékpárosok közötti balesetek elkerülésére is érdemes használni.

| 0.2. | Az elméleti megfontolások azt mutatják, hogy a járművezetők téves helyzetértékelése jelentősen fokozhatja a nehézgépjárműveket és kerékpárokat érintő közlekedési helyzetek súlyosságát. Egyes esetekben a veszélyes helyzet olyan hirtelen alakul ki, hogy a járművezető – megfelelő reakcióidőt követő – beavatkozásának kiváltására szolgáló, magas intenzitású figyelmeztetést nem lehet elég korán aktiválni. Általánosságban a járművezetők minden információra (magas vagy alacsony küszöbértékre beállított figyelmeztetésre vagy tájékoztatásra) csak bizonyos reakcióidő után reagálnak. Ez a válaszidő sok esetben sokkal hosszabb, mint a baleset elkerüléséhez szükséges idő, vagyis a balesetet a figyelmeztetés ellenére sem lehet elkerülni. |
| --- | --- |

0.2.

Az elméleti megfontolások azt mutatják, hogy a járművezetők téves helyzetértékelése jelentősen fokozhatja a nehézgépjárműveket és kerékpárokat érintő közlekedési helyzetek súlyosságát. Egyes esetekben a veszélyes helyzet olyan hirtelen alakul ki, hogy a járművezető – megfelelő reakcióidőt követő – beavatkozásának kiváltására szolgáló, magas intenzitású figyelmeztetést nem lehet elég korán aktiválni. Általánosságban a járművezetők minden információra (magas vagy alacsony küszöbértékre beállított figyelmeztetésre vagy tájékoztatásra) csak bizonyos reakcióidő után reagálnak. Ez a válaszidő sok esetben sokkal hosszabb, mint a baleset elkerüléséhez szükséges idő, vagyis a balesetet a figyelmeztetés ellenére sem lehet elkerülni.

| 0.3. | A vezetés közbeni, nagy intenzitású figyelmeztetések csak akkor indokoltak, ha nagy a baleset valószínűsége – ellenkező esetben a járművezetők általában figyelmen kívül hagyják a rendszer figyelmeztetéseit. Az (alacsony küszöbértékű) információt nyújtó vezetéstámogató rendszerek azonban aktiválhatók kellő koraisággal, mivel az ilyen rendszerek inkább segítik, semmint zavarják a járművezetőt. Ennek az a feltételezés az alapja, hogy lehetséges úgy kialakítani a holttérfigyelő vezetéstámogató rendszerek ember-gép interfészét, hogy az ne zavarja a járművezetőt, amikor nincs szükség a rendszer által adott információra. Ilyen kialakítás lehet például, ha a jelzést az egyenesen előre néző járművezető elsődleges fókuszán kívül, de olyan területen helyezik el, amely a tervezett menetirány felé történő enyhe elfordulással láthatóvá válik. Az e követelményeknek megfelelő terület a jármű középvonalának irányával megegyező irányú, a vezető szemén keresztülhaladó tengelytől körülbelül 40°-kal jobbra helyezkedik el. |
| --- | --- |

0.3.

A vezetés közbeni, nagy intenzitású figyelmeztetések csak akkor indokoltak, ha nagy a baleset valószínűsége – ellenkező esetben a járművezetők általában figyelmen kívül hagyják a rendszer figyelmeztetéseit. Az (alacsony küszöbértékű) információt nyújtó vezetéstámogató rendszerek azonban aktiválhatók kellő koraisággal, mivel az ilyen rendszerek inkább segítik, semmint zavarják a járművezetőt. Ennek az a feltételezés az alapja, hogy lehetséges úgy kialakítani a holttérfigyelő vezetéstámogató rendszerek ember-gép interfészét, hogy az ne zavarja a járművezetőt, amikor nincs szükség a rendszer által adott információra. Ilyen kialakítás lehet például, ha a jelzést az egyenesen előre néző járművezető elsődleges fókuszán kívül, de olyan területen helyezik el, amely a tervezett menetirány felé történő enyhe elfordulással láthatóvá válik. Az e követelményeknek megfelelő terület a jármű középvonalának irányával megegyező irányú, a vezető szemén keresztülhaladó tengelytől körülbelül 40°-kal jobbra helyezkedik el.

| 0.4. | Ezért ez az ENSZ-előírás a tájékoztató jelzés korai aktiválását írja elő arra az esetre, ha egy kerékpár a jármű utasoldalán kritikus területre lép be, amikor a nehézgépjármű kanyarodást kezdeményez a kerékpár irányába, beleértve azokat az eseteket is, amikor (a kerékpártól való távolodást eredményező) ellenkormányzásra van szükség a kanyarodáshoz. Ennek a tájékoztató vezetéstámogató jelzésnek csak a rendszer meghibásodása vagy az érzékelők szennyeződése esetén szabad automatikusan kikapcsolnia; a jelzés manuális kikapcsolása nem megengedett. |
| --- | --- |

0.4.

Ezért ez az ENSZ-előírás a tájékoztató jelzés korai aktiválását írja elő arra az esetre, ha egy kerékpár a jármű utasoldalán kritikus területre lép be, amikor a nehézgépjármű kanyarodást kezdeményez a kerékpár irányába, beleértve azokat az eseteket is, amikor (a kerékpártól való távolodást eredményező) ellenkormányzásra van szükség a kanyarodáshoz. Ennek a tájékoztató vezetéstámogató jelzésnek csak a rendszer meghibásodása vagy az érzékelők szennyeződése esetén szabad automatikusan kikapcsolnia; a jelzés manuális kikapcsolása nem megengedett.

| 0.5. | Ezenkívül az előírás egy másik jelzés használatát is előírja, amelyet akkor kell kibocsátani, ha az ütközés elkerülhetetlenné válik, például ha a rendszer a kormánykerék egyértelmű elfordítását vagy az irányjelzők működtetését észleli. Ez a kiegészítő figyelmeztető jelzés manuálisan vagy automatikusan kikapcsolható; meghibásodás vagy az érzékelők szennyeződése esetén a tájékoztató jelzéssel együtt ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

0.5.

Ezenkívül az előírás egy másik jelzés használatát is előírja, amelyet akkor kell kibocsátani, ha az ütközés elkerülhetetlenné válik, például ha a rendszer a kormánykerék egyértelmű elfordítását vagy az irányjelzők működtetését észleli. Ez a kiegészítő figyelmeztető jelzés manuálisan vagy automatikusan kikapcsolható; meghibásodás vagy az érzékelők szennyeződése esetén a tájékoztató jelzéssel együtt ki kell kapcsolni.

| 0.6. | Az előírás olyan vizsgálati eljárást határoz meg, amely nem igényel tényleges kanyarodási manővereket; ez elfogadható, mivel a tájékoztató jelzést mindenképpen kellően korán kell kibocsátani. A kísérleti adatok azt mutatják, hogy a nehézgépjárművek egyes kanyarodási manőverei, különösen amikor szűk utcára fordulnak be, olyan ellenkormányzást igényelnek, amely körülbelül az adott utcára való behajtás előtt 15 m-rel kezdődik meg, ezért az ezen előírásban szereplő vizsgálati eljárás megköveteli, hogy a tájékoztató jelzés a várható ütközési pont előtt 15 m-rel aktiválódjon. |
| --- | --- |

0.6.

Az előírás olyan vizsgálati eljárást határoz meg, amely nem igényel tényleges kanyarodási manővereket; ez elfogadható, mivel a tájékoztató jelzést mindenképpen kellően korán kell kibocsátani. A kísérleti adatok azt mutatják, hogy a nehézgépjárművek egyes kanyarodási manőverei, különösen amikor szűk utcára fordulnak be, olyan ellenkormányzást igényelnek, amely körülbelül az adott utcára való behajtás előtt 15 m-rel kezdődik meg, ezért az ezen előírásban szereplő vizsgálati eljárás megköveteli, hogy a tájékoztató jelzés a várható ütközési pont előtt 15 m-rel aktiválódjon.

| 0.7 | Ez az előírás lehetővé teszi a műszaki szolgálatok számára, hogy az 1. függelék 1. táblázatában meghatározottaktól eltérő, többé-kevésbé véletlenszerű paraméterkombinációkat is megvizsgáljanak. Emiatt a rendszerek várhatóan megbízhatóbbak lesznek, de a vizsgálati eljárás is bonyolultabbá válik:
  Annak megfelelő elemzése érdekében, hogy a rendszer megfelel-e az 5. szakasz követelményeinek, a 3. melléklet alapján kell kiszámítani az elfogadási és elutasítási értékeket. A követelmények azonban ellentmondóak lehetnek abban az esetben, ha egy tájékoztató jelzés nem megengedett az egyik vizsgálati esetben, viszont kötelező egy másikban, ahol a kerékpár és a jármű egymáshoz viszonyított helyzete azonos, de a feltételezett fordulási sugarak és ütközési helyzetek eltérnek (melyeket a rendszer nem érzékel a tájékoztatási pontokon).
  Ezért az ilyen típusú vizsgálatok esetében nem kell elvégezni az első tájékoztatási pontra vonatkozó kritérium értékelését; elegendőnek minősül, ha a hamis tájékoztatásra (közlekedési jelzőtáblára) vonatkozó vizsgálatot elvégzik. |
| --- | --- |

0.7

Ez az előírás lehetővé teszi a műszaki szolgálatok számára, hogy az 1. függelék 1. táblázatában meghatározottaktól eltérő, többé-kevésbé véletlenszerű paraméterkombinációkat is megvizsgáljanak. Emiatt a rendszerek várhatóan megbízhatóbbak lesznek, de a vizsgálati eljárás is bonyolultabbá válik:

Annak megfelelő elemzése érdekében, hogy a rendszer megfelel-e az 5. szakasz követelményeinek, a 3. melléklet alapján kell kiszámítani az elfogadási és elutasítási értékeket. A követelmények azonban ellentmondóak lehetnek abban az esetben, ha egy tájékoztató jelzés nem megengedett az egyik vizsgálati esetben, viszont kötelező egy másikban, ahol a kerékpár és a jármű egymáshoz viszonyított helyzete azonos, de a feltételezett fordulási sugarak és ütközési helyzetek eltérnek (melyeket a rendszer nem érzékel a tájékoztatási pontokon).

Ezért az ilyen típusú vizsgálatok esetében nem kell elvégezni az első tájékoztatási pontra vonatkozó kritérium értékelését; elegendőnek minősül, ha a hamis tájékoztatásra (közlekedési jelzőtáblára) vonatkozó vizsgálatot elvégzik.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás az N2 kategóriájú (8 tonnánál nagyobb műszakilag megengedett legnagyobb tömegű) és az N3 kategóriájú járművek holttérfigyelő rendszerére vonatkozik. Az N2 kategóriájú (legfeljebb 8 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű), valamint az M2 és M3 kategóriájú járművek a gyártó kérésére jóváhagyhatók. |
| --- | --- |

1.1.

Ez az előírás az N2

3

2

2

3

| 1.2. | Az előírás követelményei jobb oldali közlekedésre tervezett járművekre vonatkoztatva vannak megfogalmazva. A bal oldali közlekedésre tervezett járművekre adott esetben a kritériumok megfordításával kell alkalmazni a követelményeket. |
| --- | --- |

1.2.

Az előírás követelményei jobb oldali közlekedésre tervezett járművekre vonatkoztatva vannak megfogalmazva. A bal oldali közlekedésre tervezett járművekre adott esetben a kritériumok megfordításával kell alkalmazni a követelményeket.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „járműtípus jóváhagyása”: az a teljes eljárás, amelynek során a megállapodásban részes valamely szerződő fél tanúsítja, hogy a járműtípus kielégíti az ezen előírásban meghatározott műszaki követelményeket; |
| --- | --- |

2.1.

„járműtípus jóváhagyása”: az a teljes eljárás, amelynek során a megállapodásban részes valamely szerződő fél tanúsítja, hogy a járműtípus kielégíti az ezen előírásban meghatározott műszaki követelményeket;

| 2.2. | „járműtípus a jármű holttérfigyelő rendszere tekintetében”: azon járművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:






  a) | a gyártó márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„járműtípus a jármű holttérfigyelő rendszere tekintetében”: azon járművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:

a)

a gyártó márkaneve vagy védjegye;

| b) | a jármű azon jellemzői, amelyek jelentősen befolyásolják a holttérfigyelő rendszer teljesítményét; |
| --- | --- |

b)

a jármű azon jellemzői, amelyek jelentősen befolyásolják a holttérfigyelő rendszer teljesítményét;

| c) | a holttérfigyelő rendszer típusa és kialakítása; |
| --- | --- |

c)

a holttérfigyelő rendszer típusa és kialakítása;

| 2.3. | „holttérfigyelő rendszer (BSIS)”: olyan rendszer, amely tájékoztatja a járművezetőt a jármű utasoldalán közlekedő kerékpárral való lehetséges ütközésről; |
| --- | --- |

2.3.

„holttérfigyelő rendszer (BSIS)”: olyan rendszer, amely tájékoztatja a járművezetőt a jármű utasoldalán közlekedő kerékpárral való lehetséges ütközésről;

| 2.4. | „reakcióidő”: a tájékoztató jelzés kibocsátása és a járművezető reakciója között eltelő idő; |
| --- | --- |

2.4.

„reakcióidő”: a tájékoztató jelzés kibocsátása és a járművezető reakciója között eltelő idő;

| 2.5. | „a szem referenciapontja”: a vezetőülésen elhelyezkedő, az ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. (1) számú dokumentum 1. mellékletében meghatározott referenciapont fölött függőlegesen 635 mm-re, egymástól 65 mm távolságban található két pont közötti középpont. A két pontot összekötő egyenes merőleges a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára. A két pont által meghatározott szakasz középpontja abba a függőleges hosszirányú síkba esik, amelynek át kell haladnia a vezetőülés gyártó által meghatározott középpontján; |
| --- | --- |

2.5.

„a szem referenciapontja”: a vezetőülésen elhelyezkedő, az ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. (1) számú dokumentum 1. mellékletében meghatározott referenciapont fölött függőlegesen 635 mm-re, egymástól 65 mm távolságban található két pont közötti középpont. A két pontot összekötő egyenes merőleges a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára. A két pont által meghatározott szakasz középpontja abba a függőleges hosszirányú síkba esik, amelynek át kell haladnia a vezetőülés gyártó által meghatározott középpontján;

1

| 2.6. | „féktávolság”: az a távolság, amelyre a járműnek a teljes megálláshoz szüksége van a holttérfigyelő rendszer jelzése után, figyelembe véve a reakcióidőt és a féklassulást; |
| --- | --- |

2.6.

„féktávolság”: az a távolság, amelyre a járműnek a teljes megálláshoz szüksége van a holttérfigyelő rendszer jelzése után, figyelembe véve a reakcióidőt és a féklassulást;

| 2.7. | „ütközési pont”: az a hely, ahol a jármű bármely pontjának pályája találkozna a kerékpár bármely pontjával, ha a jármű kanyarodásba kezdene.
  Az 1. függelék 1. ábráján látható elméleti ütközési pont az a pont, ahol az ütközés bekövetkezne a vonatkozó vizsgálati körülmények között, ha a jármű a kerékpár felé kanyarodna, például az utolsó tájékoztatási pontban indított ellenkormányzási manőver megkezdésével. Megjegyzendő, hogy a tényleges kanyarodási manőver vizsgálatára nem kerül sor, mivel a tájékoztató jelzést a kanyarodás megkezdése előtt kell kibocsátani. |
| --- | --- |

2.7.

„ütközési pont”: az a hely, ahol a jármű bármely pontjának pályája találkozna a kerékpár bármely pontjával, ha a jármű kanyarodásba kezdene.

Az 1. függelék 1. ábráján látható elméleti ütközési pont az a pont, ahol az ütközés bekövetkezne a vonatkozó vizsgálati körülmények között, ha a jármű a kerékpár felé kanyarodna, például az utolsó tájékoztatási pontban indított ellenkormányzási manőver megkezdésével. Megjegyzendő, hogy a tényleges kanyarodási manőver vizsgálatára nem kerül sor, mivel a tájékoztató jelzést a kanyarodás megkezdése előtt kell kibocsátani.

| 2.8. | „utolsó tájékoztatási pont (LPI)”: az a pont, ahol a tájékoztató jelzést már ki kellett bocsátani. Ez az a pont, amely megelőzi a járműnek a kerékpár felé történő várható elfordulását olyan helyzetekben, amikor ütközés következhet be; |
| --- | --- |

2.8.

„utolsó tájékoztatási pont (LPI)”: az a pont, ahol a tájékoztató jelzést már ki kellett bocsátani. Ez az a pont, amely megelőzi a járműnek a kerékpár felé történő várható elfordulását olyan helyzetekben, amikor ütközés következhet be;

| 2.9. | „utasoldal”: a járműnek a kerékpár mellett található oldala. Jobb oldali közlekedés esetén az utasoldal a jármű jobb oldalát jelenti; |
| --- | --- |

2.9.

„utasoldal”: a járműnek a kerékpár mellett található oldala. Jobb oldali közlekedés esetén az utasoldal a jármű jobb oldalát jelenti;

| 2.10. | „tájékoztató jelzés”: olyan optikai jelzés, amelynek célja, hogy tájékoztassa a járművezetőt egy közelben haladó kerékpárról; |
| --- | --- |

2.10.

„tájékoztató jelzés”: olyan optikai jelzés, amelynek célja, hogy tájékoztassa a járművezetőt egy közelben haladó kerékpárról;

| 2.11. | „a jármű pályája”: az azon pontokat összekötő vonal, amelyeken a jármű jobb első sarka volt vagy lesz a vizsgálat alatt; |
| --- | --- |

2.11.

„a jármű pályája”: az azon pontokat összekötő vonal, amelyeken a jármű jobb első sarka volt vagy lesz a vizsgálat alatt;

| 2.12. | „kerékpár”: a kerékpár és a kerékpáros egysége. A kerékpárt az alábbi 6.5. és 6.6. szakaszban meghatározott vizsgálati esetekben az ISO [CD] 19206-4 szabvány szerinti vizsgálóberendezéssel kell szimulálni. A kerékpár helyének referenciapontja a kerékpár középvonalán elhelyezkedő legelső pont; |
| --- | --- |

2.12.

„kerékpár”: a kerékpár és a kerékpáros egysége. A kerékpárt az alábbi 6.5. és 6.6. szakaszban meghatározott vizsgálati esetekben az ISO [CD] 19206-4 szabvány szerinti vizsgálóberendezéssel kell szimulálni. A kerékpár helyének referenciapontja a kerékpár középvonalán elhelyezkedő legelső pont;

| 2.13. | „közös felület”: olyan felület, amelyen két vagy több tájékoztató funkció (pl. szimbólum) is kijelezhető, de nem egyidejűleg; |
| --- | --- |

2.13.

„közös felület”: olyan felület, amelyen két vagy több tájékoztató funkció (pl. szimbólum) is kijelezhető, de nem egyidejűleg;

| 2.14. | „oldalirányú távolság”: a jármű és a jármű utasoldalán található kerékpár közötti távolság egymáshoz képest párhuzamos helyzetű jármű és kerékpár esetén. A távolságot a következő síkok között kell mérni: a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos, az oldalsó külső szélét érintő – a közvetett látást biztosító eszközök vetületét figyelmen kívül hagyó – sík, valamint a kerékpár hosszirányú középsíkja mínusz a kerékpár szélességének fele, azaz 250 mm. A jármű oldalsó külső szélét csak a jármű legelső pontja és az attól legfeljebb 6 méterre hátrafelé eső pontja közötti területen kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

2.14.

„oldalirányú távolság”: a jármű és a jármű utasoldalán található kerékpár közötti távolság egymáshoz képest párhuzamos helyzetű jármű és kerékpár esetén. A távolságot a következő síkok között kell mérni: a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos, az oldalsó külső szélét érintő – a közvetett látást biztosító eszközök vetületét figyelmen kívül hagyó – sík, valamint a kerékpár hosszirányú középsíkja mínusz a kerékpár szélességének fele, azaz 250 mm. A jármű oldalsó külső szélét csak a jármű legelső pontja és az attól legfeljebb 6 méterre hátrafelé eső pontja közötti területen kell figyelembe venni;

| 2.15. | „első tájékoztatási pont”: a legelülső pont, ahol a tájékoztató jelzés kibocsátható. Az első tájékoztatási pont az utolsó tájékoztatási pont előtt 4 másodperces utazási időnek megfelelő távolságra található, figyelembe véve a jármű mozgási sebességét, és hozzáadva egy kiegészítő távolságot, ha az ütközési helyzet 6 m-nél közelebb található; |
| --- | --- |

2.15.

„első tájékoztatási pont”: a legelülső pont, ahol a tájékoztató jelzés kibocsátható. Az első tájékoztatási pont az utolsó tájékoztatási pont előtt 4 másodperces utazási időnek megfelelő távolságra található, figyelembe véve a jármű mozgási sebességét, és hozzáadva egy kiegészítő távolságot, ha az ütközési helyzet 6 m-nél közelebb található;

| 2.16. | „a jármű jobb első sarka”: annak a pontnak a vetülete az útfelületen, amelyet a jármű oldalsíkjának (a közvetett látást biztosító eszközöket figyelmen kívül hagyva) és a jármű elülső síkjának (a közvetett látást biztosító eszközöket és a jármű bármely olyan alkatrészét figyelmen kívül hagyva, amely több mint 2,0 m-rel a talaj felett található) a metszéspontja határoz meg; |
| --- | --- |

2.16.

„a jármű jobb első sarka”: annak a pontnak a vetülete az útfelületen, amelyet a jármű oldalsíkjának (a közvetett látást biztosító eszközöket figyelmen kívül hagyva) és a jármű elülső síkjának (a közvetett látást biztosító eszközöket és a jármű bármely olyan alkatrészét figyelmen kívül hagyva, amely több mint 2,0 m-rel a talaj felett található) a metszéspontja határoz meg;

| 2.17. | „ütközési helyzet”: a kerékpár ütközésének helye a jármű jobb oldalán a jármű jobb első sarkához viszonyítva, amikor mindkét jármű elérte az ütközési pontot, az 1. függelék 3. ábrája szerint; |
| --- | --- |

2.17.

„ütközési helyzet”: a kerékpár ütközésének helye a jármű jobb oldalán a jármű jobb első sarkához viszonyítva, amikor mindkét jármű elérte az ütközési pontot, az 1. függelék 3. ábrája szerint;

| 2.18. | „a gépjármű főkapcsolója”: az a berendezés, amellyel a gépjármű fedélzeti elektronikai rendszere kikapcsolt állapotból (amikor a gépjármű parkol, a vezető pedig nincs jelen) rendes üzemmódba kapcsolható. |
| --- | --- |

2.18.

„a gépjármű főkapcsolója”: az a berendezés, amellyel a gépjármű fedélzeti elektronikai rendszere kikapcsolt állapotból (amikor a gépjármű parkol, a vezető pedig nincs jelen) rendes üzemmódba kapcsolható.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A járműtípusnak a holttérfigyelő rendszere tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. |
| --- | --- |

3.1.

A járműtípusnak a holttérfigyelő rendszere tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következőket: |
| --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következőket:

| 3.2.1. | a jármű leírása, különös tekintettel az alábbi 5. szakaszban felsorolt elemekre, méretarányos rajzokkal, valamint az alábbi 6.1. szakaszban említett dokumentációval együtt. Fel kell tüntetni a járműtípus azonosító számait és/vagy szimbólumait. |
| --- | --- |

3.2.1.

a jármű leírása, különös tekintettel az alábbi 5. szakaszban felsorolt elemekre, méretarányos rajzokkal, valamint az alábbi 6.1. szakaszban említett dokumentációval együtt. Fel kell tüntetni a járműtípus azonosító számait és/vagy szimbólumait.

| 3.3. | Egy, a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokat elvégző műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.3.

Egy, a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokat elvégző műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az alábbi 5. szakasz követelményeinek, akkor az adott járműtípust jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

4.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az alábbi 5. szakasz követelményeinek, akkor az adott járműtípust jóvá kell hagyni.

| 4.2. | Az alábbi 5. szakasz követelményeinek való megfelelést az alábbi 6. szakaszban meghatározott vizsgálati eljárással kell ellenőrizni; a megfelelő működés azonban nem korlátozódhat ezekre a vizsgálati feltételekre. |
| --- | --- |

4.2.

Az alábbi 5. szakasz követelményeinek való megfelelést az alábbi 6. szakaszban meghatározott vizsgálati eljárással kell ellenőrizni; a megfelelő működés azonban nem korlátozódhat ezekre a vizsgálati feltételekre.

| 4.3. | Mindegyik jóváhagyott járműtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni; ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, ezen előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (ezen előírás eredeti változatának megfelelően 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanazon, de eltérő típusú holttérfigyelő rendszerrel rendelkező járműtípushoz, illetőleg másik járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.3.

Mindegyik jóváhagyott járműtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni; ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, ezen előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (ezen előírás eredeti változatának megfelelően 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanazon, de eltérő típusú holttérfigyelő rendszerrel rendelkező járműtípushoz, illetőleg másik járműtípushoz.

| 4.4. | Valamely járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás elutasításáról vagy visszavonásáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, amelyhez a mellékelni kell a kérelmező által benyújtott legfeljebb A4-es (210 × 297 mm) méretű vagy ilyen méretre összehajtott, megfelelő méretarányú rajzokat és/vagy fényképeket. |
| --- | --- |

4.4.

Valamely járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás elutasításáról vagy visszavonásáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, amelyhez a mellékelni kell a kérelmező által benyújtott legfeljebb A4-es (210 × 297 mm) méretű vagy ilyen méretre összehajtott, megfelelő méretarányú rajzokat és/vagy fényképeket.

| 4.5. | Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni a 2. mellékletben található minta szerinti nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következők valamelyikéből áll: |
| --- | --- |

4.5.

Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni a 2. mellékletben található minta szerinti nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következők valamelyikéből áll:

| 4.5.1. | egy kör, benne az „E” betű, melyet az alábbiak követnek:






  a) | a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma (2); valamint |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

egy kör, benne az „E” betű, melyet az alábbiak követnek:

a)

a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma (2); valamint

2

| b) | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az e szakaszban előírt kör jobb oldalán;
  vagy |
| --- | --- |

b)

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az e szakaszban előírt kör jobb oldalán;

vagy

| 4.5.2. | egy ovális körvonal, benne az „UI” betűkombináció, melyet az egyedi azonosító követ. |
| --- | --- |

4.5.2.

egy ovális körvonal, benne az „UI” betűkombináció, melyet az egyedi azonosító követ.

| 4.6. | Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további ENSZ-előírás szerint egy abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a fenti 4.5. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyenkor az ENSZ-előírások és a jóváhagyások számát és a kiegészítő jeleket a fenti 4.5. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.6.

Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további ENSZ-előírás szerint egy abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a fenti 4.5. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyenkor az ENSZ-előírások és a jóváhagyások számát és a kiegészítő jeleket a fenti 4.5. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.7. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.8. | A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.8.

A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni.

5.   KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | Minden, a fenti 2.3. szakasz szerinti fogalommeghatározásnak megfelelő holttérfigyelő rendszerrel felszerelt járműnek meg kell felelnie az ezen előírás 5.2–5.7. szakaszában foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

5.1.

Minden, a fenti 2.3. szakasz szerinti fogalommeghatározásnak megfelelő holttérfigyelő rendszerrel felszerelt járműnek meg kell felelnie az ezen előírás 5.2–5.7. szakaszában foglalt követelményeknek.

| 5.2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.2.

Általános követelmények

| 5.2.1. | A holttérfigyelő rendszer hatékonyságát nem befolyásolhatják hátrányosan mágneses vagy elektromos mezők. Ezt a 10. sz. ENSZ-előírás 04. módosítássorozatában vagy bármely későbbi módosítássorozatában foglalt műszaki követelményeknek és átmeneti rendelkezéseknek való megfeleléssel kell igazolni. |
| --- | --- |

5.2.1.

A holttérfigyelő rendszer hatékonyságát nem befolyásolhatják hátrányosan mágneses vagy elektromos mezők. Ezt a 10. sz. ENSZ-előírás 04. módosítássorozatában vagy bármely későbbi módosítássorozatában foglalt műszaki követelményeknek és átmeneti rendelkezéseknek való megfeleléssel kell igazolni.

| 5.2.2. | A holttérfigyelő rendszer azon külső elemei kivételével, amelyek a kinyúlással kapcsolatos egyedi követelmények hatálya alá tartozó más berendezés részét képezik, a holttérfigyelő rendszer külső elemei legfeljebb 100 mm-rel nyúlhatnak túl a jármű szélességén. |
| --- | --- |

5.2.2.

A holttérfigyelő rendszer azon külső elemei kivételével, amelyek a kinyúlással kapcsolatos egyedi követelmények hatálya alá tartozó más berendezés részét képezik, a holttérfigyelő rendszer külső elemei legfeljebb 100 mm-rel nyúlhatnak túl a jármű szélességén.

| 5.3. | Teljesítménykövetelmények |
| --- | --- |

5.3.

Teljesítménykövetelmények

| 5.3.1. | A holttérfigyelő rendszernek optikai jelzés formájában tájékoztatnia kell a járművezetőt a jármű közelében közlekedő, egy esetleges kanyarodás során esetlegesen veszélyeztetett kerékpárokról, hogy a jármű a kerékpár pályájának keresztezése előtt megállítható legyen.
  A holttérfigyelő rendszernek tájékoztatnia kell a járművezetőt az álló járművet megközelítő kerékpárokról is, mielőtt a kerékpár eléri a jármű elejét, 1,4 másodperces reakcióidő figyelembevételével. Ezt a 6.6. szakasz szerint kell vizsgálni.
  A holttérfigyelő rendszernek optikai, akusztikus vagy tapintható jelzéssel vagy e jelzések bármilyen kombinációjával kell figyelmeztetnie a járművezetőt, ha az ütközés kockázata növekszik.
  Az optikai tájékoztató jelzést csak addig lehet megjeleníteni, amíg az alábbi 5.3.1.4. szakaszban meghatározott feltételek teljesülnek. A tájékoztató jelzés nem kapcsolódhat ki akkor sem, ha a jármű elfordul a kerékpár pályájának irányából, amennyiben még lehetséges a jármű és a kerékpár ütközése a járműnek a kerékpár pályája felé történő visszafordulása esetén. |
| --- | --- |

5.3.1.

A holttérfigyelő rendszernek optikai jelzés formájában tájékoztatnia kell a járművezetőt a jármű közelében közlekedő, egy esetleges kanyarodás során esetlegesen veszélyeztetett kerékpárokról, hogy a jármű a kerékpár pályájának keresztezése előtt megállítható legyen.

A holttérfigyelő rendszernek tájékoztatnia kell a járművezetőt az álló járművet megközelítő kerékpárokról is, mielőtt a kerékpár eléri a jármű elejét, 1,4 másodperces reakcióidő figyelembevételével. Ezt a 6.6. szakasz szerint kell vizsgálni.

A holttérfigyelő rendszernek optikai, akusztikus vagy tapintható jelzéssel vagy e jelzések bármilyen kombinációjával kell figyelmeztetnie a járművezetőt, ha az ütközés kockázata növekszik.

Az optikai tájékoztató jelzést csak addig lehet megjeleníteni, amíg az alábbi 5.3.1.4. szakaszban meghatározott feltételek teljesülnek. A tájékoztató jelzés nem kapcsolódhat ki akkor sem, ha a jármű elfordul a kerékpár pályájának irányából, amennyiben még lehetséges a jármű és a kerékpár ütközése a járműnek a kerékpár pályája felé történő visszafordulása esetén.

| 5.3.1.1. | A tájékoztató jelzésnek meg kell felelnie az alábbi 5.4. szakaszban meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

A tájékoztató jelzésnek meg kell felelnie az alábbi 5.4. szakaszban meghatározott követelményeknek.

| 5.3.1.2. | A figyelmeztető jelzésnek meg kell felelnie az alábbi 5.5. szakaszban meghatározott követelményeknek. A figyelmeztető jelzést manuális kikapcsolása megengedett. Manuális kikapcsolás esetén a jelzésnek a jármű főkapcsolójának minden egyes bekapcsolásakor újra aktiválódnia kell. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

A figyelmeztető jelzésnek meg kell felelnie az alábbi 5.5. szakaszban meghatározott követelményeknek. A figyelmeztető jelzést manuális kikapcsolása megengedett. Manuális kikapcsolás esetén a jelzésnek a jármű főkapcsolójának minden egyes bekapcsolásakor újra aktiválódnia kell.

| 5.3.1.3. | A holttérfigyelő rendszernek minimumkövetelményként az álló helyzettől 30 km/h-ig tartó előremeneti járműsebesség-tartomány valamennyi sebességén mellett működnie kell 15 lux feletti környezeti fényviszonyok mellett. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

A holttérfigyelő rendszernek minimumkövetelményként az álló helyzettől 30 km/h-ig tartó előremeneti járműsebesség-tartomány valamennyi sebességén mellett működnie kell 15 lux feletti környezeti fényviszonyok mellett.

| 5.3.1.4. | A holttérfigyelő rendszernek az utolsó tájékoztatási ponton tájékoztató jelzést kell kibocsátania az 5 km/h és 20 km/h közötti sebességgel, a járműtől 0,9–4,25 méteres oldalirányú távolságban mozgó kerékpárról, ha a járművezető jellegzetes kanyarodási mozdulata következtében előfordulhat, hogy a jármű elülső jobb sarkához képest 0–6 m-re található ütközési helyzetben a jármű és a kerékpár összeütközik. Nem kell azonban tájékoztató jelzést adni, ha a kerékpár és a jármű jobb első sarka közötti relatív hosszirányú távolság hátrafelé mérve több mint 30 m, előrefelé mérve pedig több mint 7 m.
  A tájékoztató jelzés nem lehet látható az első tájékoztatási pont előtt. A tájékoztató jelzést az első és az utolsó tájékoztatási pont között kell kibocsátani. Az első tájékoztatási pont bármely ütközési helyzetre kiszámítható a 6 m és az ütközési helyzet közötti távolságnak megfelelő növeléssel.
  A holttérfigyelő rendszernek tájékoztató jelzést kell adnia akkor is, ha 0,25 és 0,9 m közötti oldalirányú távolságban észlel hosszanti irányban legalább a legelső keréknél elhelyezkedő kerékpárt, miközben a jármű egyenesen halad. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

A holttérfigyelő rendszernek az utolsó tájékoztatási ponton tájékoztató jelzést kell kibocsátania az 5 km/h és 20 km/h közötti sebességgel, a járműtől 0,9–4,25 méteres oldalirányú távolságban mozgó kerékpárról, ha a járművezető jellegzetes kanyarodási mozdulata következtében előfordulhat, hogy a jármű elülső jobb sarkához képest 0–6 m-re található ütközési helyzetben a jármű és a kerékpár összeütközik. Nem kell azonban tájékoztató jelzést adni, ha a kerékpár és a jármű jobb első sarka közötti relatív hosszirányú távolság hátrafelé mérve több mint 30 m, előrefelé mérve pedig több mint 7 m.

A tájékoztató jelzés nem lehet látható az első tájékoztatási pont előtt. A tájékoztató jelzést az első és az utolsó tájékoztatási pont között kell kibocsátani. Az első tájékoztatási pont bármely ütközési helyzetre kiszámítható a 6 m és az ütközési helyzet közötti távolságnak megfelelő növeléssel.

A holttérfigyelő rendszernek tájékoztató jelzést kell adnia akkor is, ha 0,25 és 0,9 m közötti oldalirányú távolságban észlel hosszanti irányban legalább a legelső keréknél elhelyezkedő kerékpárt, miközben a jármű egyenesen halad.

| 5.3.1.5. | A járműgyártónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyeztetett úthasználóktól eltérő statikus objektumok (például közlekedési bóják és jelzőtáblák, sövények és parkoló autók) észleléséből eredő hamis pozitív figyelmeztetések száma a lehető legkisebb legyen. Küszöbön álló ütközés esetén azonban megengedett a tájékoztató jelzés kibocsátása. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

A járműgyártónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyeztetett úthasználóktól eltérő statikus objektumok (például közlekedési bóják és jelzőtáblák, sövények és parkoló autók) észleléséből eredő hamis pozitív figyelmeztetések száma a lehető legkisebb legyen. Küszöbön álló ütközés esetén azonban megengedett a tájékoztató jelzés kibocsátása.

| 5.3.1.6. | A holttérfigyelő rendszernek automatikusan ki kell kapcsolnia, ha nem képes megfelelően működni, mert érzékelő berendezései jéggel, hóval, sárral, porral vagy hasonló anyaggal szennyeződtek, vagy ha az 5.3.1.3. szakaszban meghatározottnál rosszabb környezeti fényviszonyok uralkodnak. Ezt az 5.6.2. szakaszban meghatározottak szerint kell jelezni. A holttérfigyelő rendszernek automatikusan újra be kell kapcsolnia, ha a szennyeződés megszűnt, és a megfelelő működés ellenőrzésre került. Ezt az ellenőrzést az alábbi 6.9. szakasz szerinti vizsgálattal kell elvégezni. |
| --- | --- |

5.3.1.6.

A holttérfigyelő rendszernek automatikusan ki kell kapcsolnia, ha nem képes megfelelően működni, mert érzékelő berendezései jéggel, hóval, sárral, porral vagy hasonló anyaggal szennyeződtek, vagy ha az 5.3.1.3. szakaszban meghatározottnál rosszabb környezeti fényviszonyok uralkodnak. Ezt az 5.6.2. szakaszban meghatározottak szerint kell jelezni. A holttérfigyelő rendszernek automatikusan újra be kell kapcsolnia, ha a szennyeződés megszűnt, és a megfelelő működés ellenőrzésre került. Ezt az ellenőrzést az alábbi 6.9. szakasz szerinti vizsgálattal kell elvégezni.

| 5.3.1.7. | A holttérfigyelő rendszernek a fentieken túl hibajelzést kell kibocsátania a járművezető számára, ha a holttérfigyelő rendszer működésében olyan hiba lép fel, amely megakadályozza ezen előírás követelményeinek teljesítését. A figyelmeztető jelzésnek meg kell felelnie az 5.6.1. szakaszban előírtaknak. Ezt a funkciót az alábbi 6.8. szakasz (hibakeresési vizsgálat) szerinti vizsgálattal kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

5.3.1.7.

A holttérfigyelő rendszernek a fentieken túl hibajelzést kell kibocsátania a járművezető számára, ha a holttérfigyelő rendszer működésében olyan hiba lép fel, amely megakadályozza ezen előírás követelményeinek teljesítését. A figyelmeztető jelzésnek meg kell felelnie az 5.6.1. szakaszban előírtaknak. Ezt a funkciót az alábbi 6.8. szakasz (hibakeresési vizsgálat) szerinti vizsgálattal kell ellenőrizni.

| 5.3.2. | A gyártónak a műszaki szolgálat és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, dokumentációval, szimulációval vagy más módon kell igazolnia, hogy a holttérfigyelő rendszer a kisebb kerékpárok és kisebb termetű kerékpárosok esetében is a követelményeknek megfelelően működik, és működése legfeljebb 36 %-kal tér el az ISO [CD] 19206-4:2018 szabványban megadott értékektől. |
| --- | --- |

5.3.2.

A gyártónak a műszaki szolgálat és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, dokumentációval, szimulációval vagy más módon kell igazolnia, hogy a holttérfigyelő rendszer a kisebb kerékpárok és kisebb termetű kerékpárosok esetében is a követelményeknek megfelelően működik, és működése legfeljebb 36 %-kal tér el az ISO [CD] 19206-4:2018 szabványban megadott értékektől.

| 5.4. | Tájékoztató jelzés |
| --- | --- |

5.4.

Tájékoztató jelzés

| 5.4.1. | A fenti 5.3.1.1. szakaszban említett, a holttérre vonatkozó tájékoztatásnak a vezetőülésből észlelhetőnek és könnyen ellenőrizhetőnek kell lennie. A tájékoztató jelzésnek nappali fényben és éjjel is láthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

5.4.1.

A fenti 5.3.1.1. szakaszban említett, a holttérre vonatkozó tájékoztatásnak a vezetőülésből észlelhetőnek és könnyen ellenőrizhetőnek kell lennie. A tájékoztató jelzésnek nappali fényben és éjjel is láthatónak kell lennie.

| 5.4.2. | A tájékoztató jelzést kibocsátó berendezést az utasoldalon, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos és a szem referenciapontján áthaladó tengelytől 30°-nál nagyobb vízszintes szögben kell elhelyezni. Ha a vezetőülés az utasoldalon helyezkedik el, ez az érték csökkenthető. |
| --- | --- |

5.4.2.

A tájékoztató jelzést kibocsátó berendezést az utasoldalon, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos és a szem referenciapontján áthaladó tengelytől 30°-nál nagyobb vízszintes szögben kell elhelyezni. Ha a vezetőülés az utasoldalon helyezkedik el, ez az érték csökkenthető.

| 5.5. | Figyelmeztető jelzés |
| --- | --- |

5.5.

Figyelmeztető jelzés

| 5.5.1. | A fenti 5.3.1.2. szakaszban említett figyelmeztető jelzésnek pl. az üzemmód vagy a bekapcsolási stratégia tekintetében különböznie kell az 5.4. szakaszban meghatározott tájékoztató jelzéstől. |
| --- | --- |

5.5.1.

A fenti 5.3.1.2. szakaszban említett figyelmeztető jelzésnek pl. az üzemmód vagy a bekapcsolási stratégia tekintetében különböznie kell az 5.4. szakaszban meghatározott tájékoztató jelzéstől.

| 5.5.2. | A járművezető számára egyértelműnek kell lennie, hogy a figyelmeztető jelzés egy lehetséges ütközésre hívja fel a figyelmet. Amennyiben a figyelmeztető jelzés fényjelzés, nappali fényben és éjjel is láthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

5.5.2.

A járművezető számára egyértelműnek kell lennie, hogy a figyelmeztető jelzés egy lehetséges ütközésre hívja fel a figyelmet. Amennyiben a figyelmeztető jelzés fényjelzés, nappali fényben és éjjel is láthatónak kell lennie.

| 5.5.3. | A figyelmeztető jelzésnek legkorábban akkor kell működésbe lépnie, amikor a rendszer például a kerékpár felé való tervezett fordulás miatt ütközés lehetőségét észleli, például a jármű és a kerékpár közötti távolság, a jármű és a kerékpár pályájának metszéspontja, az irányjelző lámpa működésbe lépése vagy hasonló jelenség értékelése révén. Ezt az észlelési stratégiát ki kell fejteni a 6.1. szakaszban említett információkban. A stratégia nem épülhet kizárólag az irányjelző lámpa működésbe lépésére.
  A műszaki szolgálatnak a stratégia alapján kell ellenőriznie a rendszer működését. |
| --- | --- |

5.5.3.

A figyelmeztető jelzésnek legkorábban akkor kell működésbe lépnie, amikor a rendszer például a kerékpár felé való tervezett fordulás miatt ütközés lehetőségét észleli, például a jármű és a kerékpár közötti távolság, a jármű és a kerékpár pályájának metszéspontja, az irányjelző lámpa működésbe lépése vagy hasonló jelenség értékelése révén. Ezt az észlelési stratégiát ki kell fejteni a 6.1. szakaszban említett információkban. A stratégia nem épülhet kizárólag az irányjelző lámpa működésbe lépésére.

A műszaki szolgálatnak a stratégia alapján kell ellenőriznie a rendszer működését.

| 5.6. | Meghibásodásra figyelmeztető jelzések |
| --- | --- |

5.6.

Meghibásodásra figyelmeztető jelzések

| 5.6.1. | A fenti 5.3.1.7. szakaszban említett hibajelzésnek sárga figyelmeztető fényjelzésnek kell lennie, amely eltér a tájékoztató jelzéstől, vagy attól egyértelműen megkülönböztethető. A meghibásodásra figyelmeztető jelzésnek nappal és éjjel is láthatónak, és a vezetőülésben ülő járművezető számára könnyen ellenőrizhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

5.6.1.

A fenti 5.3.1.7. szakaszban említett hibajelzésnek sárga figyelmeztető fényjelzésnek kell lennie, amely eltér a tájékoztató jelzéstől, vagy attól egyértelműen megkülönböztethető. A meghibásodásra figyelmeztető jelzésnek nappal és éjjel is láthatónak, és a vezetőülésben ülő járművezető számára könnyen ellenőrizhetőnek kell lennie.

| 5.6.2. | Az 5.3.1.6. szakaszban említett optikai figyelmeztető jelzésnek jeleznie kell, hogy a holttérfigyelő rendszer ideiglenesen nem áll rendelkezésre. A jelzésnek mindaddig aktívnak kell maradnia, amíg a holttérfigyelő rendszer nem áll rendelkezésre. Erre a célra a fenti 5.3.1.7. szakaszban meghatározott meghibásodásra figyelmeztető jelzés is használható. |
| --- | --- |

5.6.2.

Az 5.3.1.6. szakaszban említett optikai figyelmeztető jelzésnek jeleznie kell, hogy a holttérfigyelő rendszer ideiglenesen nem áll rendelkezésre. A jelzésnek mindaddig aktívnak kell maradnia, amíg a holttérfigyelő rendszer nem áll rendelkezésre. Erre a célra a fenti 5.3.1.7. szakaszban meghatározott meghibásodásra figyelmeztető jelzés is használható.

| 5.6.3. | A holttérfigyelő rendszer meghibásodásra figyelmeztető optikai jelzéseinek a jármű főkapcsolójának bekapcsolásával kell működésbe lépniük. Ez a követelmény nem vonatkozik a közös felületen megjelenített figyelmeztető jelzésekre. |
| --- | --- |

5.6.3.

A holttérfigyelő rendszer meghibásodásra figyelmeztető optikai jelzéseinek a jármű főkapcsolójának bekapcsolásával kell működésbe lépniük. Ez a követelmény nem vonatkozik a közös felületen megjelenített figyelmeztető jelzésekre.

| 5.7. | A szemrevételezéssel kapcsolatos követelmények |
| --- | --- |

5.7.

A szemrevételezéssel kapcsolatos követelmények

| 5.7.1. | Biztosítani kell, hogy a holttérfigyelő rendszer megfelelő üzemi állapotát a meghibásodásra figyelmeztető jelzés állapotának szemrevételezésével ellenőrizni lehessen. |
| --- | --- |

5.7.1.

Biztosítani kell, hogy a holttérfigyelő rendszer megfelelő üzemi állapotát a meghibásodásra figyelmeztető jelzés állapotának szemrevételezésével ellenőrizni lehessen.

6.   A VIZSGÁLAT MENETE

| 6.1. | A gyártó köteles rendelkezésre bocsátani egy dokumentációs csomagot, amely betekintést nyújt a rendszer, valamint adott esetben azon eszközök alapfelépítésébe, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik. A dokumentációnak ismertetnie kell a rendszer működését, többek között érzékelési és figyelmeztetési stratégiáját, továbbá le kell írnia azt, hogyan történik a rendszer aktuális üzemi állapotának ellenőrzése, hogy a rendszer hatással van-e más járműrendszerekre, valamint milyen módszerrel (módszerekkel) történt azon helyzetek meghatározása, amelyek meghibásodásra figyelmeztető jelzést váltanak ki. A dokumentációcsomagnak elegendő információt kell nyújtania ahhoz, hogy a típusjóváhagyó hatóság azonosíthassa a típust, továbbá elő kell segítenie a legkedvezőtlenebb körülmények kiválasztásával kapcsolatos döntéshozatalt. |
| --- | --- |

6.1.

A gyártó köteles rendelkezésre bocsátani egy dokumentációs csomagot, amely betekintést nyújt a rendszer, valamint adott esetben azon eszközök alapfelépítésébe, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik. A dokumentációnak ismertetnie kell a rendszer működését, többek között érzékelési és figyelmeztetési stratégiáját, továbbá le kell írnia azt, hogyan történik a rendszer aktuális üzemi állapotának ellenőrzése, hogy a rendszer hatással van-e más járműrendszerekre, valamint milyen módszerrel (módszerekkel) történt azon helyzetek meghatározása, amelyek meghibásodásra figyelmeztető jelzést váltanak ki. A dokumentációcsomagnak elegendő információt kell nyújtania ahhoz, hogy a típusjóváhagyó hatóság azonosíthassa a típust, továbbá elő kell segítenie a legkedvezőtlenebb körülmények kiválasztásával kapcsolatos döntéshozatalt.

| 6.2. | Vizsgálati körülmények |
| --- | --- |

6.2.

Vizsgálati körülmények

| 6.2.1. | A vizsgálatot sík, száraz aszfalt- vagy betonfelületen kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.2.1.

A vizsgálatot sík, száraz aszfalt- vagy betonfelületen kell elvégezni.

| 6.2.2. | A környezeti hőmérsékletnek 0 °C és 45 °C között kell lennie. |
| --- | --- |

6.2.2.

A környezeti hőmérsékletnek 0 °C és 45 °C között kell lennie.

| 6.2.3. | A vizsgálatot olyan látási viszonyok mellett kell elvégezni, amelyek lehetővé teszik az előírt vizsgálati sebességgel történő, biztonságos járművezetést. |
| --- | --- |

6.2.3.

A vizsgálatot olyan látási viszonyok mellett kell elvégezni, amelyek lehetővé teszik az előírt vizsgálati sebességgel történő, biztonságos járművezetést.

| 6.3. | A jármű állapota |
| --- | --- |

6.3.

A jármű állapota

| 6.3.1. | Vizsgálati tömeg
  A jármű vizsgálata bármekkora terhelés mellett történhet, amennyiben a tengelyek között a tömegmegoszlás megfelel a gyártó által megadott értéknek, az egyes tengelyekre eső terhelés pedig nem haladja meg az egyes tengelyekre megengedett legnagyobb terhelést. A terhelés a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható. A jármű gyártójának dokumentációval kell igazolnia, hogy a rendszer bármilyen terhelés mellett üzemképes. |
| --- | --- |

6.3.1.

Vizsgálati tömeg

A jármű vizsgálata bármekkora terhelés mellett történhet, amennyiben a tengelyek között a tömegmegoszlás megfelel a gyártó által megadott értéknek, az egyes tengelyekre eső terhelés pedig nem haladja meg az egyes tengelyekre megengedett legnagyobb terhelést. A terhelés a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható. A jármű gyártójának dokumentációval kell igazolnia, hogy a rendszer bármilyen terhelés mellett üzemképes.

| 6.3.2. | A járművet a normál üzemi körülményekre érvényes abroncsnyomás mellett kell vizsgálni. |
| --- | --- |

6.3.2.

A járművet a normál üzemi körülményekre érvényes abroncsnyomás mellett kell vizsgálni.

| 6.3.3. | Abban az esetben, ha a holttérfigyelő rendszer a felhasználó által állítható információidőzítéssel van felszerelve, az alábbi 6.5. és 6.6. szakaszban meghatározott vizsgálatot úgy kell minden egyes vizsgálati esetre elvégezni, hogy az információküszöböt az ütközési ponthoz legközelebb kiváltott tájékoztató jelzésnek, azaz a legkedvezőtlenebb esetnek megfelelő beállításra kell beállítani. A beállítás a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható. |
| --- | --- |

6.3.3.

Abban az esetben, ha a holttérfigyelő rendszer a felhasználó által állítható információidőzítéssel van felszerelve, az alábbi 6.5. és 6.6. szakaszban meghatározott vizsgálatot úgy kell minden egyes vizsgálati esetre elvégezni, hogy az információküszöböt az ütközési ponthoz legközelebb kiváltott tájékoztató jelzésnek, azaz a legkedvezőtlenebb esetnek megfelelő beállításra kell beállítani. A beállítás a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható.

| 6.4. | A meghibásodásra figyelmeztető optikai jelzések ellenőrző vizsgálata |
| --- | --- |

6.4.

A meghibásodásra figyelmeztető optikai jelzések ellenőrző vizsgálata

| 6.4.1. | Ellenőrizni kell az álló helyzetben lévő járművön, hogy a figyelmeztető jelzések megfelelnek-e a fenti 5.6. szakasz előírásainak. |
| --- | --- |

6.4.1.

Ellenőrizni kell az álló helyzetben lévő járművön, hogy a figyelmeztető jelzések megfelelnek-e a fenti 5.6. szakasz előírásainak.

| 6.4.2. | A jármű álló helyzetében működésbe kell hozni az 5.4. és az 5.5. szakaszban meghatározott tájékoztató és figyelmeztető jelzéseket, és ellenőrizni kell, hogy a jelzések megfelelnek-e az említett szakaszokban előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

6.4.2.

A jármű álló helyzetében működésbe kell hozni az 5.4. és az 5.5. szakaszban meghatározott tájékoztató és figyelmeztető jelzéseket, és ellenőrizni kell, hogy a jelzések megfelelnek-e az említett szakaszokban előírt követelményeknek.

| 6.5. | A holttérfigyelő rendszer dinamikus vizsgálata |
| --- | --- |

6.5.

A holttérfigyelő rendszer dinamikus vizsgálata

| 6.5.1. | Jelzőeszközöket és a kerékpárt reprezentáló próbabábut használva ki kell jelölni az ezen előírás 1. függelékének 1. ábrája szerinti folyosót és az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában meghatározott kiegészítő méreteket. |
| --- | --- |

6.5.1.

Jelzőeszközöket és a kerékpárt reprezentáló próbabábut használva ki kell jelölni az ezen előírás 1. függelékének 1. ábrája szerinti folyosót és az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában meghatározott kiegészítő méreteket.

| 6.5.2. | A céltárgyat (a kerékpárt) el kell helyezni az ezen előírás 1. függelékének 1. ábráján látható megfelelő kiindulási helyzetben. |
| --- | --- |

6.5.2.

A céltárgyat (a kerékpárt) el kell helyezni az ezen előírás 1. függelékének 1. ábráján látható megfelelő kiindulási helyzetben.

| 6.5.3. | A folyosó bejáratánál el kell helyezni a Közúti Jelzési Egyezményben (a Bécsi Egyezményben) (3) meghatározott C14 jelzésnek (50 km/h sebességhatár) megfelelő vagy ehhez leginkább hasonlító helyi közlekedési jelzést ezen előírás 1. függelékének 1. ábrája szerint. A jelzés legalacsonyabb pontjának 2 m-rel a próbapálya felülete felett kell elhelyezkednie. |
| --- | --- |

6.5.3.

A folyosó bejáratánál el kell helyezni a Közúti Jelzési Egyezményben (a Bécsi Egyezményben) (3

| 6.5.4. | A járművet az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában megadott sebességen kell vezetni ± 2 km/h tűréssel a folyosón keresztül. |
| --- | --- |

6.5.4.

A járművet az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában megadott sebességen kell vezetni ± 2 km/h tűréssel a folyosón keresztül.

| 6.5.5. | A vizsgálat alatt az irányjelzőket nem szabad működtetni. |
| --- | --- |

6.5.5.

A vizsgálat alatt az irányjelzőket nem szabad működtetni.

| 6.5.6. | A próbabábut az ezen előírás 1. függelékének 1. ábráján látható megfelelő kiindulási helyzetbe kell helyezni. A próbabábut az 1. függelék 1. ábráján látható egyenes vonalon kell mozgatni. A próbabábut olyan gyorsulásnak kell jellemeznie, hogy legfeljebb 5,66 m távolság megtétele és a gyorsulás után legalább 8 másodpercig egyenletes ütemben mozogva, ± 0,5 km/h-s tűréssel elérje az adott vizsgálati esetre vonatkozó, az 1. táblázatban megadott sebességet. A próbabábunak az A vonalon kell áthaladnia (lásd az 1. függelék 1. ábráját) ± 0,5 m tűréssel, egy időben azzal, hogy a jármű áthalad a B vonalon (lásd az 1. függelék 1. ábráját) ± 0,5 m tűréssel.
  Ha a gyorsulási távolság nem érhető el, a kerékpár kiindulási helyzetét és a járműfolyosó hosszát ugyanolyan mértékben kell módosítani.
  A próbabábu oldalirányú kitérése a kiindulási helyzetet és az elméleti ütközési pontot összekötő egyeneshez képest (lásd az 1. függelék 1. ábráját) legfeljebb ± 0,2 m lehet. |
| --- | --- |

6.5.6.

A próbabábut az ezen előírás 1. függelékének 1. ábráján látható megfelelő kiindulási helyzetbe kell helyezni. A próbabábut az 1. függelék 1. ábráján látható egyenes vonalon kell mozgatni. A próbabábut olyan gyorsulásnak kell jellemeznie, hogy legfeljebb 5,66 m távolság megtétele és a gyorsulás után legalább 8 másodpercig egyenletes ütemben mozogva, ± 0,5 km/h-s tűréssel elérje az adott vizsgálati esetre vonatkozó, az 1. táblázatban megadott sebességet. A próbabábunak az A vonalon kell áthaladnia (lásd az 1. függelék 1. ábráját) ± 0,5 m tűréssel, egy időben azzal, hogy a jármű áthalad a B vonalon (lásd az 1. függelék 1. ábráját) ± 0,5 m tűréssel.

Ha a gyorsulási távolság nem érhető el, a kerékpár kiindulási helyzetét és a járműfolyosó hosszát ugyanolyan mértékben kell módosítani.

A próbabábu oldalirányú kitérése a kiindulási helyzetet és az elméleti ütközési pontot összekötő egyeneshez képest (lásd az 1. függelék 1. ábráját) legfeljebb ± 0,2 m lehet.

| 6.5.7. | Meg kell győződni arról, hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése bekapcsolódik azelőtt, hogy a jármű áthaladna az ezen előírás 1. függeléke 1. ábráján megadott C vonalon, és hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése nem kapcsolódik be azelőtt, hogy a jármű áthaladna az 1. ábrán megadott D vonalon. |
| --- | --- |

6.5.7.

Meg kell győződni arról, hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése bekapcsolódik azelőtt, hogy a jármű áthaladna az ezen előírás 1. függeléke 1. ábráján megadott C vonalon, és hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése nem kapcsolódik be azelőtt, hogy a jármű áthaladna az 1. ábrán megadott D vonalon.

| 6.5.8. | Meg kell győződni arról, hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése nem kapcsolódik be a közlekedési jelzés és a jelzőeszközök melletti elhaladáskor, ha a kerékpár-próbabábu álló helyzetben van. |
| --- | --- |

6.5.8.

Meg kell győződni arról, hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése nem kapcsolódik be a közlekedési jelzés és a jelzőeszközök melletti elhaladáskor, ha a kerékpár-próbabábu álló helyzetben van.

| 6.5.9. | Az előírás 1. függelékének 1. táblázatában szereplő vizsgálati esetekre vonatkozóan meg kell ismételni a 6.5.1–6.5.8. szakaszban leírt lépéseket.
  Amennyiben ezt indokoltnak ítéli, a műszaki szolgálat a járműsebesség, a kerékpársebesség és az oldalirányú távolság 5.3.1.3. és 5.3.1.4. szakasz szerinti tartományán belül további, az 1. függelék 1. táblázatában megadottaktól eltérő vizsgálati eseteket is választhat.
  A műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy az egyes vizsgálati esetekben a paraméterkombináció ütközéshez vezetne-e a kerékpár és a jármű között az 5.3.1.4. szakaszban meghatározott tartományba eső ütközési helyzetben, és a jármű és a kerékpár kiindulási távolságának és folyosóhosszának megfelelő beállításával biztosítania kell, hogy a jármű az 1. melléklet 1. ábráján szereplő C vonalon való áthaladáskor a vizsgálati esetnek megfelelő sebességgel haladjon.
  Az első tájékoztatási pontra vonatkozó kritériumot teljesítettnek kell tekinteni, ha az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában felsoroltaktól eltérő vizsgálati eseteket vizsgálnak. |
| --- | --- |

6.5.9.

Az előírás 1. függelékének 1. táblázatában szereplő vizsgálati esetekre vonatkozóan meg kell ismételni a 6.5.1–6.5.8. szakaszban leírt lépéseket.

Amennyiben ezt indokoltnak ítéli, a műszaki szolgálat a járműsebesség, a kerékpársebesség és az oldalirányú távolság 5.3.1.3. és 5.3.1.4. szakasz szerinti tartományán belül további, az 1. függelék 1. táblázatában megadottaktól eltérő vizsgálati eseteket is választhat.

A műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy az egyes vizsgálati esetekben a paraméterkombináció ütközéshez vezetne-e a kerékpár és a jármű között az 5.3.1.4. szakaszban meghatározott tartományba eső ütközési helyzetben, és a jármű és a kerékpár kiindulási távolságának és folyosóhosszának megfelelő beállításával biztosítania kell, hogy a jármű az 1. melléklet 1. ábráján szereplő C vonalon való áthaladáskor a vizsgálati esetnek megfelelő sebességgel haladjon.

Az első tájékoztatási pontra vonatkozó kritériumot teljesítettnek kell tekinteni, ha az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában felsoroltaktól eltérő vizsgálati eseteket vizsgálnak.

| 6.5.10. | A vizsgálat követelményei akkor minősülnek teljesítettnek, ha a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában szereplő valamennyi vizsgálati esetben azelőtt bekapcsolódik, hogy a jármű legelső pontja eléri a C vonalat, de nem kapcsolódik be azelőtt, hogy a jármű legelső pontja eléri a D vonalat (lásd a fenti 6.5.7. szakaszt, melynek alkalmazásában a D vonal csak az 1. függelék 1. táblázatában szereplő vizsgálati esetekben releváns), valamint a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése nem kapcsolódik be egyetlen vizsgálat során sem a közlekedési jelzés mellett való elhaladáskor (lásd a fenti 6.5.8. szakaszt). Nem kell azonban tájékoztató jelzést adni, ha a kerékpár és a jármű jobb első sarka közötti relatív hosszirányú távolság hátrafelé mérve több mint 30 m, előrefelé mérve pedig több mint 7 m.
  Legfeljebb 5 km/h-s járműsebesség esetén elfogadhatónak tekinthető, ha a tájékoztató jelzés 1,4 másodperccel azt megelőzően kapcsolódik be, hogy a kerékpár elérte az 1. függelék 1. ábráján meghatározott elméleti ütközési pontot.
  25 km/h feletti járműsebesség esetén, ahol a féktávolság nagyobb, mint 15 m, az 1. függelék 1. ábrája szerinti dc értéknek az 1. függelék 2. táblázatában meghatározott értéknek kell lennie. |
| --- | --- |

6.5.10.

A vizsgálat követelményei akkor minősülnek teljesítettnek, ha a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában szereplő valamennyi vizsgálati esetben azelőtt bekapcsolódik, hogy a jármű legelső pontja eléri a C vonalat, de nem kapcsolódik be azelőtt, hogy a jármű legelső pontja eléri a D vonalat (lásd a fenti 6.5.7. szakaszt, melynek alkalmazásában a D vonal csak az 1. függelék 1. táblázatában szereplő vizsgálati esetekben releváns), valamint a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése nem kapcsolódik be egyetlen vizsgálat során sem a közlekedési jelzés mellett való elhaladáskor (lásd a fenti 6.5.8. szakaszt). Nem kell azonban tájékoztató jelzést adni, ha a kerékpár és a jármű jobb első sarka közötti relatív hosszirányú távolság hátrafelé mérve több mint 30 m, előrefelé mérve pedig több mint 7 m.

Legfeljebb 5 km/h-s járműsebesség esetén elfogadhatónak tekinthető, ha a tájékoztató jelzés 1,4 másodperccel azt megelőzően kapcsolódik be, hogy a kerékpár elérte az 1. függelék 1. ábráján meghatározott elméleti ütközési pontot.

25 km/h feletti járműsebesség esetén, ahol a féktávolság nagyobb, mint 15 m, az 1. függelék 1. ábrája szerinti dc értéknek az 1. függelék 2. táblázatában meghatározott értéknek kell lennie.

c

| 6.6. | A holttérfigyelő rendszer statikus vizsgálata |
| --- | --- |

6.6.

A holttérfigyelő rendszer statikus vizsgálata

| 6.6.1. | 1. típusú statikus vizsgálat
  A járművet a vizsgálat alatt álló helyzetben kell hagyni. Ezután a kerékpár-próbabábut a jármű hosszirányú középsíkjára merőlegesen kell mozgatni 5 ± 0,5 km/h sebességgel és 0,2 m oldalirányú tűréssel, úgy, hogy az ütközési helyzet a jármű legelső pontja előtt 1,15 m-re legyen, amint az az 1. függelék 2. ábráján látható.
  A vizsgálat követelményei akkor minősölnek teljesítettnek, ha a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése legkésőbb akkor bekapcsolódik, amikor a kerékpár és a jármű közötti távolság 2 m. |
| --- | --- |

6.6.1.

1. típusú statikus vizsgálat

A járművet a vizsgálat alatt álló helyzetben kell hagyni. Ezután a kerékpár-próbabábut a jármű hosszirányú középsíkjára merőlegesen kell mozgatni 5 ± 0,5 km/h sebességgel és 0,2 m oldalirányú tűréssel, úgy, hogy az ütközési helyzet a jármű legelső pontja előtt 1,15 m-re legyen, amint az az 1. függelék 2. ábráján látható.

A vizsgálat követelményei akkor minősölnek teljesítettnek, ha a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése legkésőbb akkor bekapcsolódik, amikor a kerékpár és a jármű közötti távolság 2 m.

| 6.6.2. | 2. típusú statikus vizsgálat
  A járművet a vizsgálat alatt álló helyzetben kell hagyni. Ezután a kerékpár-próbabábut a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamosan kell mozgatni 2,75 ± 0,2 m oldalirányú távolságban, 20 ± 0,5 km/h kerékpársebesség mellett, az 1. függelék 2. ábrája szerint. A kerékpárnak állandó sebességgel kell haladnia legalább 44 m-rel azelőtt, hogy elhaladna a jármű legelső pontja mellett.
  A vizsgálat követelményei akkor minősülnek teljesítettnek, ha a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése legkésőbb akkor bekapcsolódik, amikor a kerékpár 7,77 m-re van a jármű legelső pontjának a kerékpár mozgási vonalára vetített pontjától. |
| --- | --- |

6.6.2.

2. típusú statikus vizsgálat

A járművet a vizsgálat alatt álló helyzetben kell hagyni. Ezután a kerékpár-próbabábut a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamosan kell mozgatni 2,75 ± 0,2 m oldalirányú távolságban, 20 ± 0,5 km/h kerékpársebesség mellett, az 1. függelék 2. ábrája szerint. A kerékpárnak állandó sebességgel kell haladnia legalább 44 m-rel azelőtt, hogy elhaladna a jármű legelső pontja mellett.

A vizsgálat követelményei akkor minősülnek teljesítettnek, ha a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése legkésőbb akkor bekapcsolódik, amikor a kerékpár 7,77 m-re van a jármű legelső pontjának a kerékpár mozgási vonalára vetített pontjától.

| 6.7. | A gyártónak a műszaki szolgálat és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, dokumentációval, szimulációval vagy más módon igazolnia kell, hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése a 6.5.10. szakasszal összhangban nem kapcsolódik be, amikor a jármű elhalad a közlekedési jelzéstől eltérő bármely szokásos, álló objektum mellett. Ebből a szempontból különösen a parkoló autókra és a közlekedési bójákra kell figyelmet fordítani. |
| --- | --- |

6.7.

A gyártónak a műszaki szolgálat és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, dokumentációval, szimulációval vagy más módon igazolnia kell, hogy a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése a 6.5.10. szakasszal összhangban nem kapcsolódik be, amikor a jármű elhalad a közlekedési jelzéstől eltérő bármely szokásos, álló objektum mellett. Ebből a szempontból különösen a parkoló autókra és a közlekedési bójákra kell figyelmet fordítani.

| 6.8. | Hibakeresési vizsgálat |
| --- | --- |

6.8.

Hibakeresési vizsgálat

| 6.8.1. | Szimulálni kell a holttérfigyelő rendszer meghibásodását, például bármely a rendszer bármely alkatrésze áramforrásának kiiktatásával vagy az alkatrészek közötti elektromos kapcsolat megszakításával. A fenti 5.6.1. szakaszban meghatározott, meghibásodásra figyelmeztető jelzés elektromos csatlakozóit nem szabad kiiktatni a holttérfigyelő rendszer meghibásodásának szimulálásakor. |
| --- | --- |

6.8.1.

Szimulálni kell a holttérfigyelő rendszer meghibásodását, például bármely a rendszer bármely alkatrésze áramforrásának kiiktatásával vagy az alkatrészek közötti elektromos kapcsolat megszakításával. A fenti 5.6.1. szakaszban meghatározott, meghibásodásra figyelmeztető jelzés elektromos csatlakozóit nem szabad kiiktatni a holttérfigyelő rendszer meghibásodásának szimulálásakor.

| 6.8.2. | A fenti 5.3.1.7. szakaszban említett és az 5.6.1. szakaszban meghatározott, meghibásodásra figyelmeztető jelzésnek a jármű haladása közben be kell kapcsolódnia és bekapcsolva kell maradnia, és a jármű főkapcsolójának minden egyes használatakor újra be kell kapcsolódnia mindaddig, amíg a szimulált hiba fennáll. |
| --- | --- |

6.8.2.

A fenti 5.3.1.7. szakaszban említett és az 5.6.1. szakaszban meghatározott, meghibásodásra figyelmeztető jelzésnek a jármű haladása közben be kell kapcsolódnia és bekapcsolva kell maradnia, és a jármű főkapcsolójának minden egyes használatakor újra be kell kapcsolódnia mindaddig, amíg a szimulált hiba fennáll.

| 6.9. | Az automatikus kikapcsolás vizsgálata |
| --- | --- |

6.9.

Az automatikus kikapcsolás vizsgálata

| 6.9.1. | A rendszer bármely érzékelő berendezését teljesen be kell szennyezni hóhoz, jéghez vagy sárhoz hasonló (pl. vízalapú) anyaggal. A holttérfigyelő rendszernek automatikusan ki kell kapcsolnia, jelezve ezt a körülményt az 5.6.2. szakaszban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

6.9.1.

A rendszer bármely érzékelő berendezését teljesen be kell szennyezni hóhoz, jéghez vagy sárhoz hasonló (pl. vízalapú) anyaggal. A holttérfigyelő rendszernek automatikusan ki kell kapcsolnia, jelezve ezt a körülményt az 5.6.2. szakaszban meghatározottak szerint.

| 6.9.2. | A rendszer érzékelő berendezéseiről teljes mértékben el kell távolítani a szennyeződést, és újra be kell kapcsolni a jármű főkapcsolóját. A holttérfigyelő rendszernek legfeljebb 60 másodpercnyi vezetési idő után automatikusan újra be kell kapcsolnia. |
| --- | --- |

6.9.2.

A rendszer érzékelő berendezéseiről teljes mértékben el kell távolítani a szennyeződést, és újra be kell kapcsolni a jármű főkapcsolóját. A holttérfigyelő rendszernek legfeljebb 60 másodpercnyi vezetési idő után automatikusan újra be kell kapcsolnia.

7.   A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | Az ezen előírás 2.2. szakaszának értelmében vett járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el: |
| --- | --- |

7.1.

Az ezen előírás 2.2. szakaszának értelmében vett járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nincs kedvezőtlen hatásuk a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételekre, és kiterjeszti a jóváhagyást; |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nincs kedvezőtlen hatásuk a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételekre, és kiterjeszti a jóváhagyást;

| 7.1.2. | úgy ítéli meg, hogy a változások befolyásolják a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételeket, és a jóváhagyás kiterjesztése érdekében további vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket írhat elő. |
| --- | --- |

7.1.2.

úgy ítéli meg, hogy a változások befolyásolják a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételeket, és a jóváhagyás kiterjesztése érdekében további vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket írhat elő.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.4. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.4. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 7.3. | A típusjóváhagyó hatóságnak az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesítenie kell a többi szerződő felet a kiterjesztésről. A hatóság a kiterjesztéshez sorszámot („a kiterjesztés száma”) rendel. |
| --- | --- |

7.3.

A típusjóváhagyó hatóságnak az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesítenie kell a többi szerződő felet a kiterjesztésről. A hatóság a kiterjesztéshez sorszámot („a kiterjesztés száma”) rendel.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

| 8.1. | A gyártásmegfelelőségre vonatkozó eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 2. cikkében és 1. függelékében előírt általános feltételeknek, valamint a következő követelményeknek: |
| --- | --- |

8.1.

A gyártásmegfelelőségre vonatkozó eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 2. cikkében és 1. függelékében előírt általános feltételeknek, valamint a következő követelményeknek:

| 8.2. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakasz követelményeit teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.2.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakasz követelményeit teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

| 8.3. | A jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

8.3.

A jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények.

| 9.2. | Ha egy szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

9.2.

Ha egy szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot, amely ezt követően az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. számú dokumentum) 1. mellékletének meghatározása szerint: www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. számú dokumentum) 3. mellékletében találhatók.

2

(3)  Lásd az ECE/TRANS/196 számú dokumentum (Közúti Jelzési Egyezmény 1968 – A Közúti Jelzési Egyezményt kiegészítő európai megállapodás) 91. szakaszát.

3

---

1. függelék

Image 1

  1. ábra Dinamikus vizsgálatok

Image 2

  2. ábra Statikus vizsgálatok

Image 3

  3. ábra Az ütközés helye

1. táblázat

Vizsgálati esetek

| A következő táblázat részletezi a vizsgálati eseteket, a következő változók felhasználásával: |
| --- |
| v
  jármű | a jármű állandósult állapot melletti sebessége |
| v
  kerékpár | a kerékpár állandósult állapot melletti sebessége |
| d
  a | a kerékpár helyzete, amikor a jármű áthalad a b vonalon |
| d
  b | a jármű helyzete, amikor a kerékpár áthalad az a vonalon |
| d
  c | a jármű helyzete az utolsó tájékoztatási pontnál |
| d
  d | a jármű helyzete az első tájékoztatási pontnál (d
  c + (6m – ütközési helyzet) +11,11 m a 10 km/h-s járműsebességek esetén és dc + (6m – ütközési helyzet) + 22,22 m a 20 km/h-s járműsebességek esetén) |
| d
  kerékpár | a kerékpár kiindulási helyzete |
| l
  folyosó | a járműfolyosó hossza |
| d
  folyosó | a járműfolyosó szélessége |
| d
  oldalirányú | a kerékpár és a jármű közötti oldalirányú távolság |

A következő táblázat részletezi a vizsgálati eseteket, a következő változók felhasználásával:

v
  jármű

a jármű állandósult állapot melletti sebessége

v
  kerékpár

a kerékpár állandósult állapot melletti sebessége

d
  a

a kerékpár helyzete, amikor a jármű áthalad a b vonalon

d
  b

a jármű helyzete, amikor a kerékpár áthalad az a vonalon

d
  c

a jármű helyzete az utolsó tájékoztatási pontnál

d
  d

a jármű helyzete az első tájékoztatási pontnál (d
  c + (6m – ütközési helyzet) +11,11 m a 10 km/h-s járműsebességek esetén és dc + (6m – ütközési helyzet) + 22,22 m a 20 km/h-s járműsebességek esetén)

d
  kerékpár

a kerékpár kiindulási helyzete

l
  folyosó

a járműfolyosó hossza

d
  folyosó

a járműfolyosó szélessége

d
  oldalirányú

a kerékpár és a jármű közötti oldalirányú távolság

A következő változók nem részei a vizsgálati eseteknek, csak tájékoztató jellegűek (nem befolyásolják a vizsgálati paramétereket):

| a) | Az ütközési helyzet [m], amely az ütközés azon helyét fejezi ki, amelyre az 1. táblázatban szereplő d
  a és d
  b értékek vonatkoznak (a d
  d mindig vagy 6 m-es ütközési helyzetre, vagy a jármű és a kerékpár megegyező sebessége esetén a szinkronmozgás kezdetére vonatkozik). |
| --- | --- |

a)

Az ütközési helyzet [m], amely az ütközés azon helyét fejezi ki, amelyre az 1. táblázatban szereplő d
  a és d
  b értékek vonatkoznak (a d
  d mindig vagy 6 m-es ütközési helyzetre, vagy a jármű és a kerékpár megegyező sebessége esetén a szinkronmozgás kezdetére vonatkozik).

| b) | A fordulási sugár [m], amely azt a fordulási sugarat fejezi ki, amelyre az 1. táblázatban szereplő d
  a és d
  b értékek vonatkoznak.


















  Vizsgálati
  eset | vkerékpár [km/h] | vjármű [km/h] | doldalirányú [m] | da [m] | db [m] | dc [m] | dd [m] | dkerékpár

  [m] | lfolyosó

  [m] | dfolyosó [m] | Tájékoztatási célú (a vizsgálati paramétereket nem befolyásoló) adatok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ütközési helyzet [m] | A kanyar sugara [m] |
| 1 | 20 | 10 | 1,25 | 44,4 | 15,8 | 15 | 26,1 | 65 | 80 | a jármű széles-sége + 1 m | 6 | 5 |
| 2 | 20 | 10 | 22 | 15 | 38,4 | 0 | 10 |
| 3 | 20 | 20 | 38,3 | 38,3 | - | 6 | 25 |
| 4 | 10 | 20 | 4,25 | 22,2 | 43,5 | 15 | 37,2 | 0 | 25 |
| 5 | 10 | 10 | 19,8 | 19,8 | - | 0 | 5 |
| 6 | 20 | 10 | 44,4 | 14,7 | 15 | 28 | 6 | 10 |
| 7 | 17,7 | 34 | 3 | 10 |

b)

A fordulási sugár [m], amely azt a fordulási sugarat fejezi ki, amelyre az 1. táblázatban szereplő d
  a és d
  b értékek vonatkoznak.

Vizsgálati
  eset

vkerékpár [km/h]

vjármű [km/h]

doldalirányú [m]

da [m]

db [m]

dc [m]

dd [m]

dkerékpár

  [m]

lfolyosó

  [m]

dfolyosó [m]

Tájékoztatási célú (a vizsgálati paramétereket nem befolyásoló) adatok

Ütközési helyzet [m]

A kanyar sugara [m]

1

20

10

1,25

44,4

15,8

15

26,1

65

80

a jármű széles-sége + 1 m

6

5

2

20

10

22

15

38,4

0

10

3

20

20

38,3

38,3

-

6

25

4

10

20

4,25

22,2

43,5

15

37,2

0

25

5

10

10

19,8

19,8

-

0

5

6

20

10

44,4

14,7

15

28

6

10

7

17,7

34

3

10

2. táblázat

d
  c 25 km/h feletti sebesség esetén

| A jármű sebessége [km/h] | dc [m] |
| --- | --- |
| 25 | 15 |
| 26 | 15,33 |
| 27 | 16,13 |
| 28 | 16,94 |
| 29 | 17,77 |
| 30 | 18,61 |

A jármű sebessége [km/h]

dc [m]

25

15

26

15,33

27

16,13

28

16,94

29

17,77

30

18,61

---

1. MELLÉKLET

Értesítés

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Kiadta: Hatóság neve:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Image 4

Kiadta: Hatóság neve:

...

...

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása |
| --- | --- |
| | Jóváhagyás kiterjesztése |
| | Jóváhagyás elutasítása |
| | Jóváhagyás visszavonása |
| | A gyártás végleges leállítása |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

egy járműtípusra a holttérfigyelő rendszer tekintetében, a 151. számú ENSZ-előírás alapján

Jóváhagyási szám: ...

| 1. | Márkanév: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Típus és márkanév/nevek: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | A jármű rövid leírása: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | A jármű jóváhagyásra való benyújtásának dátuma: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | A jóváhagyás kiterjesztésének indokolása (amennyiben kiterjesztés történt): ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | A holttérfigyelő rendszer tekintetében a jóváhagyást megadták/elutasították2: |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hely: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dátum: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Aláírás: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az értesítéshez mellékelték a fent említett jóváhagyási számmal ellátott, alábbi dokumentumokat: ... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Megjegyzések: ... |
| --- | --- |

16.

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

A jóváhagyási jelek elrendezése

(lásd ezen előírás 4.5–4.5.2. szakaszát)

Image 5

a = legalább 8 mm

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a holttérfigyelő rendszere tekintetében a 151. sz. előírás szerint hagyták jóvá Németországban (E1). A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 151. számú ENSZ-előírás eredeti változatában foglalt követelmények alapján adták meg.

Image 6

a = legalább 8 mm

A fenti egyedi azonosító azt mutatja, hogy az adott típust jóváhagyták, és a típusjóváhagyásra vonatkozó információk az ENSZ biztonságos internetes adatbázisában a 270650 egyedi azonosító megadásával elérhetők. Az egyedi azonosító valamennyi kezdő nullája elhagyható a jóváhagyási jelből.

---

3. MELLÉKLET

Eljárás a vizsgálati esetek táblázatában bemutatottaktól eltérő vizsgálati esetekre vonatkozó teljesítménykövetelmények meghatározására

A 6.5.9. szakasszal összhangban a műszaki szolgálat az 1. függelék 1. táblázatában felsoroltaktól eltérő vizsgálati eseteket is vizsgálhat. Ebben az esetben a műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy a kiválasztott paraméterkombináció kritikus helyzethez vezetne-e. Iránymutatásként a következő eljárás segíti a teljesítménykövetelmények meghatározását.

d
  a – a d
  a érték a jármű és a kerékpár mozgásának szinkronizálására szolgál. Értéke a 8 másodperc állandó sebességű haladási idő és a táblázatban megadott kerékpársebesség szorzata:

d
  a = 8s • v
  kerékpár

d
  b – a d
  b értéket a jármű és a kerékpár mozgásának szinkronizálására szolgál. Három részből áll: Az első rész a tehergépkocsi 8 másodpercnyi állandó sebességű haladási idejének felel meg:

d
  b,1 = 8s • v
  jármű

A második rész a kerékpár ütközési helyzetének figyelembevételével eltolja a szinkronizálást. Ezt az L ütközési helyzet fejezi ki:

d
  b,2 = L

Ezt követően a harmadik rész a teherautó hosszabb útját veszi figyelembe, mivel a jármű az ütközési pont felé közeledve állandó sugarú kanyarodást iktat be ahelyett, hogy a kerékpárhoz hasonlóan egyenesen haladna.

A kanyarodási szakaszt egy állandó sugarú kör reprezentálja, amely a kívánt oldalirányú elmozdulás elérésekor ér véget. Ezért a d
  b értéket el kell tolni az egyenes haladás és a kanyarodás közötti távolságkülönbséggel.

Az értéket az R fordulási sugár, az Y=d
  oldalirányú
  - 0,25 m (a kerékpár középvonala és a jármű széle közötti távolság) oldalirányú elmozdulás és az L ütközési hely segítségével lehet kiszámolni.

Image 7

A d
  b végső értéke: d
  b,1 mínusz a másik két rész, d
  b,2 és d
  b,3:

Image 8

A d
  c értéke határozza meg az utolsó tájékoztatási pontot. 10 km/h vagy annál nagyobb járműsebesség esetén ez a következő két érték közül a nagyobbik érték:

az első érték a fizikai vizsgálati meneteken alapul, és azt fejezi ki, hogy az ütközési ponttól legkorábban milyen távolságban kezdődik el a nehézgépjármű kanyarodása a kifelé történő ellenkormányzással. Ez az érték:

15 m

A második érték a féktávolság, figyelembe véve a reakcióidőt és az a féklassulást, a lassulás és a reakcióidő paramétereinek felhasználásával (5 m/s2, illetve 1,4 másodperc):

Image 9

Ezért a d
  c értéket a következőképpen kell kiszámítani:

Image 10

Az 5 km/h alatti járműsebességek esetében elegendő, ha a tájékoztató jelzést (a statikus vizsgálatokhoz hasonlóan) 1,4 másodperces ütközés előtti időnek megfelelő távolságban bocsátja ki a rendszer.

Végezetül a d
  d jelzi az első tájékoztatási pontot. Értéke a jármű 4 másodperces haladásának megfelelő távolság és a d
  c érték összege, az ütközési helyzetnek megfelelően korrigálva, ha az ütközési helyzet nem 6 m:

d
  d = d
  c + 4s • v
  jármű + (6m - ütközési helyzet).

Ezek a képletek lehetővé teszik az 1. függelék 1. táblázatának kitöltését az ott meghatározott vizsgálati esetektől eltérő esetek adataival.

---

| 2020.10.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/66

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

152. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek az M1 és N1 kategóriájú járművek fejlett vészfékező rendszere (AEBS) tekintetében történő jóváhagyásáról [2020/1597]

Tartalmaz minden érvényes szöveget a következő változatig bezárólag:

| | a 01. módosítássorozat 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2021. január 3. |
| --- | --- |

a 01. módosítássorozat 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2021. január 3.

Ez a dokumentum pusztán dokumentációs eszközként szolgál. A hiteles és jogilag kötelező érvényű szövegek a következők:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/61 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/61

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/10 és |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/10 és

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/69 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/69

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

6.

| 7. | A járműtípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés |
| --- | --- |

1.

| 2. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az elektronikus vezérlőrendszerek biztonsági szempontjaira alkalmazandó különleges követelmények |
| --- | --- |

3.

Bevezetés

Bevezetés

Ezen előírás az elsődlegesen városi körülmények között használt M1 és N1 kategóriájú gépjárművekbe beépített fejlett vészfékező rendszerekre (AEBS) vonatkozó egységes előírásokat hivatott megállapítani.

1

1

A rendszernek automatikusan érzékelnie kell a ráfutásos ütközés veszélyét, a járművezető számára megfelelő figyelmeztető jelzést kell adnia, és ha a járművezető nem reagál a figyelmeztetésre, be kell kapcsolnia a jármű fékrendszerét, hogy az ütközés elkerülése vagy súlyosságának enyhítése céljából lelassítsa a járművet.

A rendszer meghibásodása nem akadályozhatja meg a jármű biztonságos üzemeltetését.

A rendszer bármely tevékenysége során a járművezető egy szándékos művelettel – például egy kormányzási művelettel vagy a gázpedál hirtelen lenyomásával – bármikor átveheti az irányítást és hatástalaníthatja a rendszert.

Ezen előírás keretében nincs lehetőség valamennyi közlekedési körülmény és infrastrukturális jellemző figyelembevételére a típusjóváhagyási eljárás céljából. Ez az előírás továbbá elismeri, hogy az általa megkövetelt teljesítmény nem érhető el minden körülmények között (a jármű állapota, az úttest tapadása, az időjárási viszonyok, a leromlott közúti infrastruktúra és a forgalmi helyzetek stb. befolyásolhatják a rendszer teljesítményét). A mindennapokban előforduló tényleges feltételek és sajátosságok azonban nem okozhatnak olyan gyakoriságú téves figyelmeztető jelzéseket vagy felesleges fékezéseket, amelyek a járművezetőt a rendszer kikapcsolására ösztönöznék.

Ez az előírás a gépjárműbe már beszerelt AEBS-re alkalmazandó. Nem akadályozza meg a szerződő feleket abban, hogy az ezen előírás szerint jóváhagyott AEBS beszerelését kötelezővé tegyék.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az M1 és az N1 kategóriájú járműveknek (1) a következő célt szolgáló fedélzeti rendszer tekintetében történő jóváhagyására vonatkozik:

1

1

1

| a) | a járművekkel egy forgalmi sávban közlekedő személygépkocsival történő ráfutásos ütközések elkerülése vagy súlyosságának enyhítése; |
| --- | --- |

a)

a járművekkel egy forgalmi sávban közlekedő személygépkocsival történő ráfutásos ütközések elkerülése vagy súlyosságának enyhítése;

| b) | a gyalogossal való ütközés elkerülése vagy súlyosságának enyhítése. |
| --- | --- |

b)

a gyalogossal való ütközés elkerülése vagy súlyosságának enyhítése.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „fejlett vészfékező rendszer (AEBS)”: olyan rendszer, amely képes automatikusan érzékelni a küszöbönálló ráfutásos ütközés veszélyét és működtetni a jármű fékrendszerét, hogy az ütközés elkerülése vagy enyhítése céljából lelassítsa a járművet; |
| --- | --- |

2.1.

„fejlett vészfékező rendszer (AEBS)”: olyan rendszer, amely képes automatikusan érzékelni a küszöbönálló ráfutásos ütközés veszélyét és működtetni a jármű fékrendszerét, hogy az ütközés elkerülése vagy enyhítése céljából lelassítsa a járművet;

| 2.2. | „vészfékezés”: az AEBS által a jármű üzemi fékrendszerének kiadott fékezési parancs; |
| --- | --- |

2.2.

„vészfékezés”: az AEBS által a jármű üzemi fékrendszerének kiadott fékezési parancs;

| 2.3. | „ütközésre figyelmeztető jelzés”: az AEBS által a járművezető számára adott figyelmeztetés abban az esetben, ha az AEBS ráfutásos ütközés veszélyét észleli; |
| --- | --- |

2.3.

„ütközésre figyelmeztető jelzés”: az AEBS által a járművezető számára adott figyelmeztetés abban az esetben, ha az AEBS ráfutásos ütközés veszélyét észleli;

| 2.4. | „járműtípus a jármű fejlett vészfékező rendszere tekintetében”: azon járművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:






  a) | olyan járműtulajdonságok, amelyek jelentősen befolyásolják a fejlett vészfékező rendszer működését; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„járműtípus a jármű fejlett vészfékező rendszere tekintetében”: azon járművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:

a)

olyan járműtulajdonságok, amelyek jelentősen befolyásolják a fejlett vészfékező rendszer működését;

| b) | a fejlett vészfékező rendszer típusa és kialakítása; |
| --- | --- |

b)

a fejlett vészfékező rendszer típusa és kialakítása;

| 2.5. | „vizsgált jármű”: a vizsgálat tárgyát képező jármű; |
| --- | --- |

2.5.

„vizsgált jármű”: a vizsgálat tárgyát képező jármű;

| 2.6. | „puha céltárgy”: olyan céltárgy, amely ütközés esetén minimális mértékben sérül, és csak minimális sérüléseket okoz a vizsgált járművön; |
| --- | --- |

2.6.

„puha céltárgy”: olyan céltárgy, amely ütközés esetén minimális mértékben sérül, és csak minimális sérüléseket okoz a vizsgált járművön;

| 2.7. | „céljármű”: járművet reprezentáló céltárgy; |
| --- | --- |

2.7.

„céljármű”: járművet reprezentáló céltárgy;

| 2.8. | „gyalogos céltárgy”: gyalogost reprezentáló puha céltárgy; |
| --- | --- |

2.8.

„gyalogos céltárgy”: gyalogost reprezentáló puha céltárgy;

| 2.9. | „közös felület”: olyan felület, amelyen két vagy több tájékoztató funkció (pl. szimbólum) is kijelezhető, de nem egyidejűleg; |
| --- | --- |

2.9.

„közös felület”: olyan felület, amelyen két vagy több tájékoztató funkció (pl. szimbólum) is kijelezhető, de nem egyidejűleg;

| 2.10. | „önellenőrzés”: olyan beépített funkció, amely legalább a rendszer működése során folyamatosan rendszerhibákat keres; |
| --- | --- |

2.10.

„önellenőrzés”: olyan beépített funkció, amely legalább a rendszer működése során folyamatosan rendszerhibákat keres;

| 2.11. | „ütközésig hátralévő idő (TTC)”: a vizsgált jármű és a céltárgy közötti hosszirányban (a vizsgált jármű menetirányában) mért távolságnak és a vizsgált jármű és a céltárgy hosszirányban mért relatív sebességének tetszőleges időpontban vett hányadosaként kiszámított időérték; |
| --- | --- |

2.11.

„ütközésig hátralévő idő (TTC)”: a vizsgált jármű és a céltárgy közötti hosszirányban (a vizsgált jármű menetirányában) mért távolságnak és a vizsgált jármű és a céltárgy hosszirányban mért relatív sebességének tetszőleges időpontban vett hányadosaként kiszámított időérték;

| 2.12. | „száraz úttest”: 0,9 értékű névleges legnagyobb fékezési súrlódási együtthatóval rendelkező úttest; |
| --- | --- |

2.12.

„száraz úttest”: 0,9 értékű névleges legnagyobb fékezési súrlódási együtthatóval rendelkező úttest;

| 2.13. | „legnagyobb fékezési súrlódási együttható (PBC)”: a gumiabroncs és az útfelület közötti súrlódás a gördülő kerék legnagyobb lassulása közben; |
| --- | --- |

2.13.

„legnagyobb fékezési súrlódási együttható (PBC)”: a gumiabroncs és az útfelület közötti súrlódás a gördülő kerék legnagyobb lassulása közben;

| 2.14. | „kalibrálás”: a mérőrendszerek válaszainak beállítási eljárása, melynek célja, hogy a kimeneti jel megegyezzen a referenciajelek tartományával; |
| --- | --- |

2.14.

„kalibrálás”: a mérőrendszerek válaszainak beállítási eljárása, melynek célja, hogy a kimeneti jel megegyezzen a referenciajelek tartományával;

| 2.15. | „a menetkész jármű tömege”: a jármű karosszériával együtt mért tömege, amely tartalmazza a hűtőközeg, az olajok, a 90 %-ig feltöltött üzemanyag és a 100 %-ig feltöltött egyéb folyadékok tömegét és a gépjárművezető tömegét (75 kg), viszont nem tartalmazza a különböző felhasznált vizek, a szerszámok és a pótkerék tömegét; |
| --- | --- |

2.15.

„a menetkész jármű tömege”: a jármű karosszériával együtt mért tömege, amely tartalmazza a hűtőközeg, az olajok, a 90 %-ig feltöltött üzemanyag és a 100 %-ig feltöltött egyéb folyadékok tömegét és a gépjárművezető tömegét (75 kg), viszont nem tartalmazza a különböző felhasznált vizek, a szerszámok és a pótkerék tömegét;

| 2.16. | „terheletlen jármű”: a menetkész tömeg legfeljebb 125 kg kiegészítő tömeggel. Ez a kiegészítő tömeg magában foglalja a mérőberendezést és az első ülésen esetlegesen helyet foglaló második személyt, aki az eredmények feljegyzéséért felelős; |
| --- | --- |

2.16.

„terheletlen jármű”: a menetkész tömeg legfeljebb 125 kg kiegészítő tömeggel. Ez a kiegészítő tömeg magában foglalja a mérőberendezést és az első ülésen esetlegesen helyet foglaló második személyt, aki az eredmények feljegyzéséért felelős;

| 2.17. | „terhelt jármű”: ellenkező értelmű meghatározás hiányában olyan jármű, amelyet úgy terheltek meg, hogy elérje a „legnagyobb össztömeget”; |
| --- | --- |

2.17.

„terhelt jármű”: ellenkező értelmű meghatározás hiányában olyan jármű, amelyet úgy terheltek meg, hogy elérje a „legnagyobb össztömeget”;

| 2.18. | „legnagyobb össztömeg”: a gyártó által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg (ez nagyobb lehet, mint a nemzeti hatóság által megállapított „megengedett legnagyobb össztömeg”). |
| --- | --- |

2.18.

„legnagyobb össztömeg”: a gyártó által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg (ez nagyobb lehet, mint a nemzeti hatóság által megállapított „megengedett legnagyobb össztömeg”).

3.   JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

| 3.1. | A járműtípusnak a fejlett vészfékező rendszer tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a járműgyártó vagy a járműgyártó meghatalmazottja nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

A járműtípusnak a fejlett vészfékező rendszer tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a járműgyártó vagy a járműgyártó meghatalmazottja nyújtja be.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat: |
| --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat:

| 3.2.1. | a járműtípus leírása a 2.4. szakaszban említett tételekre való tekintettel és egy olyan dokumentációs csomag, amely ismerteti az AEBS alapfelépítését, valamint azon eszközöket, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik, vagy amelyekkel a kimeneti változókat közvetlenül vezérli. Fel kell tüntetni a járműtípus azonosító számait és/vagy szimbólumait. |
| --- | --- |

3.2.1.

a járműtípus leírása a 2.4. szakaszban említett tételekre való tekintettel és egy olyan dokumentációs csomag, amely ismerteti az AEBS alapfelépítését, valamint azon eszközöket, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik, vagy amelyekkel a kimeneti változókat közvetlenül vezérli. Fel kell tüntetni a járműtípus azonosító számait és/vagy szimbólumait.

| 3.3. | Egy, a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokat elvégző műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.3.

Egy, a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokat elvégző műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Amennyiben az ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. szakasz követelményeinek, a járművet jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

4.1.

Amennyiben az ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. szakasz követelményeinek, a járművet jóvá kell hagyni.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni: ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg ez a 00. módosítássorozatnak megfelelően 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanazon, de eltérő típusú AEBS-sel rendelkező járműtípushoz, illetőleg másik járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni: ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg ez a 00. módosítássorozatnak megfelelően 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanazon, de eltérő típusú AEBS-sel rendelkező járműtípushoz, illetőleg másik járműtípushoz.

| 4.3. | Egy járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon, amelyhez a kérelmező legfeljebb A4-es méretű (210 × 297 mm) vagy ilyen méretre összehajtott vagy elektronikus formátumú, megfelelő méretarányú dokumentációt köteles mellékelni. |
| --- | --- |

4.3.

Egy járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon, amelyhez a kérelmező legfeljebb A4-es méretű (210 × 297 mm) vagy ilyen méretre összehajtott vagy elektronikus formátumú, megfelelő méretarányú dokumentációt köteles mellékelni.

| 4.4. | Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni a 2. mellékletben található minta szerinti nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

4.4.

Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni a 2. mellékletben található minta szerinti nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.4.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a fenti 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a fenti 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

| 4.5. | Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint egy abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyenkor az előírások és a jóváhagyások számát és a kiegészítő jeleket a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint egy abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyenkor az előírások és a jóváhagyások számát és a kiegészítő jeleket a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.6. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.7. | A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni.

5.   KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.1.

Általános követelmények

| 5.1.1. | A 2.1. szakasz fogalommeghatározásának megfelelő AEBS-szel felszerelt járműnek teljesítenie kell az ezen előírás 5.1–5.6.2. szakaszában meghatározott teljesítménykövetelményeket, valamint az M1 és az N1 kategóriájú járművek esetében teljesítenie kell a 01. módosítássorozattal módosított 13-H. számú ENSZ-előírás, az N1 kategóriájú járművek esetében pedig a 11. módosítássorozattal módosított 13. számú ENSZ-előírás követelményeit, és a 01. módosítássorozattal módosított 13-H. számú ENSZ-előírás 6. mellékletének vagy a 11. módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 13. mellékletének teljesítménykövetelményei szerint rendelkeznie kell blokkolásgátló funkcióval. |
| --- | --- |

5.1.1.

A 2.1. szakasz fogalommeghatározásának megfelelő AEBS-szel felszerelt járműnek teljesítenie kell az ezen előírás 5.1–5.6.2. szakaszában meghatározott teljesítménykövetelményeket, valamint az M1

1

1

| 5.1.2. | Az AEBS működését nem befolyásolhatják hátrányosan mágneses vagy elektromos mezők. Ezt a műszaki követelmények teljesítésével és a 05. módosítássorozattal módosított 10. számú ENSZ-előírás átmeneti rendelkezéseinek betartásával kell igazolni. |
| --- | --- |

5.1.2.

Az AEBS működését nem befolyásolhatják hátrányosan mágneses vagy elektromos mezők. Ezt a műszaki követelmények teljesítésével és a 05. módosítássorozattal módosított 10. számú ENSZ-előírás átmeneti rendelkezéseinek betartásával kell igazolni.

| 5.1.3. | Az elektronikus vezérlőrendszerek biztonsági szempontjainak való megfelelést a 3. melléklet követelményeinek teljesítésével kell igazolni. |
| --- | --- |

5.1.3.

Az elektronikus vezérlőrendszerek biztonsági szempontjainak való megfelelést a 3. melléklet követelményeinek teljesítésével kell igazolni.

| 5.1.4. | Figyelmeztető jelzések
  Az 5.2.1.1. és az 5.2.2.1. szakaszban leírt ütközésre figyelmeztető jelzések mellett a rendszernek megfelelő figyelmeztető jelzés(eke)t is ki kell adnia a járművezető számára az alábbiakban leírtak szerint: |
| --- | --- |

5.1.4.

Figyelmeztető jelzések

Az 5.2.1.1. és az 5.2.2.1. szakaszban leírt ütközésre figyelmeztető jelzések mellett a rendszernek megfelelő figyelmeztető jelzés(eke)t is ki kell adnia a járművezető számára az alábbiakban leírtak szerint:

| 5.1.4.1. | Hibajelzés, ha olyan hiba lépett fel az AEBS-ben, amely meggátolja az ezen előírásban szereplő követelmények teljesítését. A figyelmeztető jelzésnek meg kell felelnie az 5.5.4. szakaszban előírtaknak. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Hibajelzés, ha olyan hiba lépett fel az AEBS-ben, amely meggátolja az ezen előírásban szereplő követelmények teljesítését. A figyelmeztető jelzésnek meg kell felelnie az 5.5.4. szakaszban előírtaknak.

| 5.1.4.1.1. | Az AEBS által végrehajtott önellenőrzések között nem lehet észlelhető időintervallum, és következésképpen a figyelmeztető jelzés világításának megkezdésében sem lehet késedelem elektromosan észlelhető hiba esetén. |
| --- | --- |

5.1.4.1.1.

Az AEBS által végrehajtott önellenőrzések között nem lehet észlelhető időintervallum, és következésképpen a figyelmeztető jelzés világításának megkezdésében sem lehet késedelem elektromosan észlelhető hiba esetén.

| 5.1.4.1.2. | Ha legalább 10 km/h sebességű, 15 másodperces összesített vezetési idő után nem történik meg a rendszer kalibrálása, erről az állapotról tájékoztatni kell a járművezetőt. Ennek az információnak a rendszer sikeres kalibrálásáig rendelkezésre kell állnia. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

Ha legalább 10 km/h sebességű, 15 másodperces összesített vezetési idő után nem történik meg a rendszer kalibrálása, erről az állapotról tájékoztatni kell a járművezetőt. Ennek az információnak a rendszer sikeres kalibrálásáig rendelkezésre kell állnia.

| 5.1.4.2. | Kikapcsolási figyelmeztetést kell kiadni a rendszer kikapcsolásakor, amennyiben a jármű rendelkezik az AEBS manuális kikapcsolására szolgáló eszközzel. Ennek meg kell felelnie az 5.4.2. szakaszban előírtaknak. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Kikapcsolási figyelmeztetést kell kiadni a rendszer kikapcsolásakor, amennyiben a jármű rendelkezik az AEBS manuális kikapcsolására szolgáló eszközzel. Ennek meg kell felelnie az 5.4.2. szakaszban előírtaknak.

| 5.1.4.3. | Nem elektromos meghibásodás (pl. az érzékelő működési hibája vagy helytelen beállítása) észlelésekor az 5.1.4.1. szakaszban meghatározott figyelmeztető jelzésnek ki kell gyulladnia. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Nem elektromos meghibásodás (pl. az érzékelő működési hibája vagy helytelen beállítása) észlelésekor az 5.1.4.1. szakaszban meghatározott figyelmeztető jelzésnek ki kell gyulladnia.

| 5.1.5. | Vészfékezés
  Az 5.3.1. és az 5.3.2. szakasz rendelkezéseire figyelemmel a rendszernek biztosítania kell az 5.2.1.2. és az 5.2.2.2. szakaszban leírt vészfékezési beavatkozásokat, amelyek célja, hogy a vizsgált jármű sebességét jelentősen csökkentsék. |
| --- | --- |

5.1.5.

Vészfékezés

Az 5.3.1. és az 5.3.2. szakasz rendelkezéseire figyelemmel a rendszernek biztosítania kell az 5.2.1.2. és az 5.2.2.2. szakaszban leírt vészfékezési beavatkozásokat, amelyek célja, hogy a vizsgált jármű sebességét jelentősen csökkentsék.

| 5.1.6. | A téves reakció elkerülése
  A rendszert úgy kell megtervezni, hogy a lehető legkisebbre lehessen csökkenteni az ütközésre figyelmeztető jelzések számát, és el lehessen kerülni az önműködő fékezést olyan esetekben, amelyeket a járművezető nem értékel küszöbönálló ütközésként. Ezt az ezen előírás 3. melléklete szerint elvégzett értékelés során bizonyítani kell az előírás 2. függelékében felsorolt forgatókönyvek tekintetében. |
| --- | --- |

5.1.6.

A téves reakció elkerülése

A rendszert úgy kell megtervezni, hogy a lehető legkisebbre lehessen csökkenteni az ütközésre figyelmeztető jelzések számát, és el lehessen kerülni az önműködő fékezést olyan esetekben, amelyeket a járművezető nem értékel küszöbönálló ütközésként. Ezt az ezen előírás 3. melléklete szerint elvégzett értékelés során bizonyítani kell az előírás 2. függelékében felsorolt forgatókönyvek tekintetében.

| 5.2. | Egyedi követelmények |
| --- | --- |

5.2.

Egyedi követelmények

| 5.2.1. | A járművel való ütközés forgatókönyve |
| --- | --- |

5.2.1.

A járművel való ütközés forgatókönyve

| 5.2.1.1. | Ütközésre figyelmeztető jelzés
  Ha a vészfékezés előtt 0,8 másodperccel egy, a jármű előtt ugyanabban a sávban található M1 kategóriájú járművel olyan ütközés jelezhető előre, amelynek relatív sebessége meghaladja azt a sebességet, amellyel a vizsgált jármű képes elkerülni az ütközést, az ütközésre figyelmeztető jelzésnek az 5.5.1. szakaszban meghatározottak szerintinek kell lennie, és azt a vészfékezés megkezdése előtt legalább 0,8 másodperccel ki kell adni.
  Ha azonban az ütközés nem jelezhető előre 0,8 másodperccel a vészfékezés előtt, az ütközésre figyelmeztető jelzést közvetlenül az észlelés után kell kiadni.
  Az ütközésre figyelmeztető jelzés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Ütközésre figyelmeztető jelzés

Ha a vészfékezés előtt 0,8 másodperccel egy, a jármű előtt ugyanabban a sávban található M1 kategóriájú járművel olyan ütközés jelezhető előre, amelynek relatív sebessége meghaladja azt a sebességet, amellyel a vizsgált jármű képes elkerülni az ütközést, az ütközésre figyelmeztető jelzésnek az 5.5.1. szakaszban meghatározottak szerintinek kell lennie, és azt a vészfékezés megkezdése előtt legalább 0,8 másodperccel ki kell adni.

1

Ha azonban az ütközés nem jelezhető előre 0,8 másodperccel a vészfékezés előtt, az ütközésre figyelmeztető jelzést közvetlenül az észlelés után kell kiadni.

Az ütközésre figyelmeztető jelzés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn.

| 5.2.1.2. | Vészfékezés
  Ha a rendszer közvetlen ütközés veszélyét észleli, a jármű üzemi fékrendszeréhez legalább 5,0 m/s2-os fékezési parancsnak kell érkeznie.
  A vészfékezés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn.
  Ennek bekövetkeztét ezen előírás 6.4. és 6.5. szakaszának megfelelően kell vizsgálni. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Vészfékezés

Ha a rendszer közvetlen ütközés veszélyét észleli, a jármű üzemi fékrendszeréhez legalább 5,0 m/s2-os fékezési parancsnak kell érkeznie.

2

A vészfékezés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn.

Ennek bekövetkeztét ezen előírás 6.4. és 6.5. szakaszának megfelelően kell vizsgálni.

| 5.2.1.3. | Sebesség
  A rendszernek bármekkora járműterhelés mellett legalább a 10 km/h és 60 km/h közötti sebességtartományban üzemelnie kell, kivéve, ha az 5.4. szakasz szerint manuálisan kikapcsolták. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Sebesség

A rendszernek bármekkora járműterhelés mellett legalább a 10 km/h és 60 km/h közötti sebességtartományban üzemelnie kell, kivéve, ha az 5.4. szakasz szerint manuálisan kikapcsolták.

| 5.2.1.4. | Fékezési parancs miatti sebességcsökkentés
  Amikor a rendszer be van kapcsolva, az AEBS-nek képesnek kell lennie arra, hogy az alábbi táblázatban megadott legnagyobb relatív ütközési sebességre lassítsa a járművet:






  a) | folyamatosan mozgásban lévő vagy álló céltárgyakkal való ütközés esetén; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.4.

Fékezési parancs miatti sebességcsökkentés

Amikor a rendszer be van kapcsolva, az AEBS-nek képesnek kell lennie arra, hogy az alábbi táblázatban megadott legnagyobb relatív ütközési sebességre lassítsa a járművet:

a)

folyamatosan mozgásban lévő vagy álló céltárgyakkal való ütközés esetén;

| b) | száraz úttesten; |
| --- | --- |

b)

száraz úttesten;

| c) | terhelt és terheletlen állapotban; |
| --- | --- |

c)

terhelt és terheletlen állapotban;

| d) | olyan helyzetekben, amikor a jármű hosszirányú középsíkja legfeljebb 0,2 m-rel mozdul el; és/vagy |
| --- | --- |

d)

olyan helyzetekben, amikor a jármű hosszirányú középsíkja legfeljebb 0,2 m-rel mozdul el; és/vagy

| e) | legalább 1 000 lux környezeti megvilágítási körülmények között. |
| --- | --- |

e)

legalább 1 000 lux környezeti megvilágítási körülmények között.

Elismert tény, hogy az e táblázatban előírt teljesítményeket a fent felsoroltaktól eltérő körülmények között nem lehet teljes mértékben elérni. A rendszer azonban nem kapcsolhatja ki vagy változtathatja meg drasztikusan a vezérlési stratégiát a fent felsoroltaktól eltérő körülmények között. Ezt ezen előírás 3. mellékletének megfelelően igazolni kell.

Legnagyobb relatív ütközési sebesség (km/h) az M1 kategóriájú járművek esetében

Legnagyobb relatív ütközési sebesség (km/h) az M1

| Relatív sebesség
  (km/h) | Álló | Mozgó |
| --- | --- | --- |
| Terhelt | Terheletlen | Terhelt | Terheletlen |
| 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 15 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 42 | 10,00 | 0,00 | – | 0,00 |
| 45 | 15,00 | 15,00 | – | – |
| 50 | 25,00 | 25,00 | – | – |
| 55 | 30,00 | 30,00 | – | – |
| 60 | 35,00 | 35,00 | – | – |

Relatív sebesség

(km/h)

Álló

Mozgó

Terhelt

Terheletlen

Terhelt

Terheletlen

10

0,00

0,00

0,00

0,00

15

0,00

0,00

0,00

0,00

20

0,00

0,00

0,00

0,00

25

0,00

0,00

0,00

0,00

30

0,00

0,00

0,00

0,00

35

0,00

0,00

0,00

0,00

40

0,00

0,00

0,00

0,00

42

10,00

0,00

–

0,00

45

15,00

15,00

–

–

50

25,00

25,00

–

–

55

30,00

30,00

–

–

60

35,00

35,00

–

–

Legnagyobb relatív ütközési sebesség (km/h) az N1 kategóriájú járművek esetében

   (*1)

Legnagyobb relatív ütközési sebesség (km/h) az N1

(*1

| Relatív sebesség
  (km/h) | Álló/mozgó |
| --- | --- |
| Legnagyobb össztömeg | Menetkész tömeg |
| 10 | 0,00 | 0,00 |
| 15 | 0,00 | 0,00 |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 32 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 38 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 10,00 | 0,00 |
| 42 | 15,00 | 0,00 |
| 45 | 20,00 | 15,00 |
| 50 | 30,00 | 25,00 |
| 55 | 35,00 | 30,00 |
| 60 | 40,00 | 35,00 |

Relatív sebesség

(km/h)

Álló/mozgó

Legnagyobb össztömeg

Menetkész tömeg

10

0,00

0,00

15

0,00

0,00

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

32

0,00

0,00

35

0,00

0,00

38

0,00

0,00

40

10,00

0,00

42

15,00

0,00

45

20,00

15,00

50

30,00

25,00

55

35,00

30,00

60

40,00

35,00

| 5.2.2. | A gyalogossal való ütközés forgatókönyve |
| --- | --- |

5.2.2.

A gyalogossal való ütközés forgatókönyve

| 5.2.2.1. | Ütközésre figyelmeztető jelzés
  Ha az AEBS egy, az úton 5 km/h állandó sebességgel átkelő gyalogossal való ütközés veszélyét észleli, az 5.5.1. szakaszban meghatározott ütközésre figyelmeztető jelzést kell adni legkésőbb a vészfékezési beavatkozás megkezdésekor.
  Az ütközésre figyelmeztető jelzés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Ütközésre figyelmeztető jelzés

Ha az AEBS egy, az úton 5 km/h állandó sebességgel átkelő gyalogossal való ütközés veszélyét észleli, az 5.5.1. szakaszban meghatározott ütközésre figyelmeztető jelzést kell adni legkésőbb a vészfékezési beavatkozás megkezdésekor.

Az ütközésre figyelmeztető jelzés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn.

| 5.2.2.2. | Vészfékezés
  Ha a rendszer közvetlen ütközés veszélyét észleli, a jármű üzemi fékrendszeréhez legalább 5,0 m/s2-os fékezési parancsnak kell érkeznie.
  A vészfékezés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn.
  Ezt ezen előírás 6.6. szakaszának megfelelően kell vizsgálni. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Vészfékezés

Ha a rendszer közvetlen ütközés veszélyét észleli, a jármű üzemi fékrendszeréhez legalább 5,0 m/s2-os fékezési parancsnak kell érkeznie.

2

A vészfékezés megszakítható, ha az ütközésre utaló körülmények már nem állnak fenn.

Ezt ezen előírás 6.6. szakaszának megfelelően kell vizsgálni.

| 5.2.2.3. | Sebesség
  A rendszernek bármekkora járműterhelés mellett legalább a 20 km/h és 60 km/h közötti sebességtartományban üzemelnie kell, kivéve, ha az 5.4. szakasz szerint manuálisan kikapcsolták. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Sebesség

A rendszernek bármekkora járműterhelés mellett legalább a 20 km/h és 60 km/h közötti sebességtartományban üzemelnie kell, kivéve, ha az 5.4. szakasz szerint manuálisan kikapcsolták.

| 5.2.2.4. | Fékezési parancs miatti sebességcsökkentés
  Amikor a rendszer be van kapcsolva, az AEBS-nek képesnek kell lennie arra, hogy az alábbi táblázatban megadott legnagyobb relatív ütközési sebességre lassítsa a járművet:






  a) | az úton legfeljebb 5 km/h oldalirányú sebességkomponenssel áthaladó gyalogosok esetén; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.4.

Fékezési parancs miatti sebességcsökkentés

Amikor a rendszer be van kapcsolva, az AEBS-nek képesnek kell lennie arra, hogy az alábbi táblázatban megadott legnagyobb relatív ütközési sebességre lassítsa a járművet:

a)

az úton legfeljebb 5 km/h oldalirányú sebességkomponenssel áthaladó gyalogosok esetén;

| b) | száraz úttesten; |
| --- | --- |

b)

száraz úttesten;

| c) | terhelt és terheletlen állapotban; |
| --- | --- |

c)

terhelt és terheletlen állapotban;

| d) | olyan helyzetekben, amikor a jármű hosszirányú középsíkja legfeljebb 0,2 m-rel mozdul el; és/vagy |
| --- | --- |

d)

olyan helyzetekben, amikor a jármű hosszirányú középsíkja legfeljebb 0,2 m-rel mozdul el; és/vagy

| e) | legalább 2 000 lux környezeti megvilágítási körülmények között. |
| --- | --- |

e)

legalább 2 000 lux környezeti megvilágítási körülmények között.

Elismert tény, hogy az e táblázatban előírt teljesítményeket a fent felsoroltaktól eltérő körülmények között nem lehet teljes mértékben elérni. A rendszer azonban nem kapcsolhatja ki vagy változtathatja meg drasztikusan a vezérlési stratégiát a fent felsoroltaktól eltérő körülmények között. Ezt ezen előírás 3. mellékletének megfelelően igazolni kell.

Legnagyobb ütközési sebesség (km/h) az M1 kategóriájú járművek esetében
   (*2)

Legnagyobb ütközési sebesség (km/h) az M1

*2

| A vizsgált jármű sebessége (km/h) | Legnagyobb össztömeg | Menetkész tömeg |
| --- | --- | --- |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 0,00 | 0,00 |
| 42 | 10,00 | 0,00 |
| 45 | 15,00 | 15,00 |
| 50 | 25,00 | 25,00 |
| 55 | 30,00 | 30,00 |
| 60 | 35,00 | 35,00 |

A vizsgált jármű sebessége (km/h)

Legnagyobb össztömeg

Menetkész tömeg

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

35

0,00

0,00

40

0,00

0,00

42

10,00

0,00

45

15,00

15,00

50

25,00

25,00

55

30,00

30,00

60

35,00

35,00

Legnagyobb ütközési sebesség (km/h) az N1 kategóriájú járművek esetében
   (*3)

Legnagyobb ütközési sebesség (km/h) az N1

*3

| A vizsgált jármű sebessége (km/h) | Legnagyobb össztömeg | Menetkész tömeg |
| --- | --- | --- |
| 20 | 0,00 | 0,00 |
| 25 | 0,00 | 0,00 |
| 30 | 0,00 | 0,00 |
| 35 | 0,00 | 0,00 |
| 40 | 10,00 | 0,00 |
| 42 | 15,00 | 0,00 |
| 45 | 20,00 | 15,00 |
| 50 | 30,00 | 25,00 |
| 55 | 35,00 | 30,00 |
| 60 | 40,00 | 35,00 |

A vizsgált jármű sebessége (km/h)

Legnagyobb össztömeg

Menetkész tömeg

20

0,00

0,00

25

0,00

0,00

30

0,00

0,00

35

0,00

0,00

40

10,00

0,00

42

15,00

0,00

45

20,00

15,00

50

30,00

25,00

55

35,00

30,00

60

40,00

35,00

| 5.3. | A járművezető által kezdeményezett megszakítás |
| --- | --- |

5.3.

A járművezető által kezdeményezett megszakítás

| 5.3.1. | Az AEBS-nek lehetővé kell tennie a járművezető számára, hogy megszakíthassa az ütközésre figyelmeztető jelzést és a vészfékezést. |
| --- | --- |

5.3.1.

Az AEBS-nek lehetővé kell tennie a járművezető számára, hogy megszakíthassa az ütközésre figyelmeztető jelzést és a vészfékezést.

| 5.3.2. | Ezt a megszakítást mindkét fent említett esetben szándékos művelettel (például a gázpedál hirtelen lenyomásával, az irányjelző bekapcsolásával) lehet kezdeményezni, ami azt jelzi, hogy a járművezető felismerte a veszélyhelyzetet. Az ilyen szándékos műveletekről készített listát a járműgyártónak át kell adnia a műszaki szolgálatnak a típusjóváhagyáskor, emellett azt a vizsgálati jegyzőkönyvhöz is csatolni kell. |
| --- | --- |

5.3.2.

Ezt a megszakítást mindkét fent említett esetben szándékos művelettel (például a gázpedál hirtelen lenyomásával, az irányjelző bekapcsolásával) lehet kezdeményezni, ami azt jelzi, hogy a járművezető felismerte a veszélyhelyzetet. Az ilyen szándékos műveletekről készített listát a járműgyártónak át kell adnia a műszaki szolgálatnak a típusjóváhagyáskor, emellett azt a vizsgálati jegyzőkönyvhöz is csatolni kell.

| 5.4. | Manuális kikapcsolás |
| --- | --- |

5.4.

Manuális kikapcsolás

| 5.4.1. | Amennyiben a jármű rendelkezik az AEBS manuális kikapcsolására szolgáló eszközzel, a következő feltételeket kell értelemszerűen alkalmazni: |
| --- | --- |

5.4.1.

Amennyiben a jármű rendelkezik az AEBS manuális kikapcsolására szolgáló eszközzel, a következő feltételeket kell értelemszerűen alkalmazni:

| 5.4.1.1. | Az AEBS funkciónak a gyújtáskapcsoló minden egyes bekapcsolásakor automatikusan üzemkész állapotba kell állnia. |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Az AEBS funkciónak a gyújtáskapcsoló minden egyes bekapcsolásakor automatikusan üzemkész állapotba kell állnia.

| 5.4.1.2. | Az AEBS-vezérlést úgy kell megtervezni, hogy a manuális kikapcsolásához legalább két szándékos műveletet kelljen végrehajtani. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

Az AEBS-vezérlést úgy kell megtervezni, hogy a manuális kikapcsolásához legalább két szándékos műveletet kelljen végrehajtani.

| 5.4.1.3. | Az AEBS-vezérlést úgy kell beépíteni, hogy az megfeleljen a 01. módosítássorozattal vagy bármely későbbi módosítássorozattal módosított 121. számú ENSZ-előírás vonatkozó követelményeinek és átmeneti rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

5.4.1.3.

Az AEBS-vezérlést úgy kell beépíteni, hogy az megfeleljen a 01. módosítássorozattal vagy bármely későbbi módosítássorozattal módosított 121. számú ENSZ-előírás vonatkozó követelményeinek és átmeneti rendelkezéseinek.

| 5.4.1.4. | Az AEBS 10 km/h feletti sebességnél nem kapcsolható ki. |
| --- | --- |

5.4.1.4.

Az AEBS 10 km/h feletti sebességnél nem kapcsolható ki.

| 5.4.2. | Ha a jármű fel van szerelve olyan eszközzel, amely automatikusan kikapcsolja az AEBS funkciót például olyan helyzetekben, mint a terepen való használat, a vontatás, a fékpadon való működtetés, a mosóberendezésben való működtetés vagy az érzékelők beállításának a járművezető által nem észlelhető módosulása esetén, akkor adott esetben a következő feltételek alkalmazandók: |
| --- | --- |

5.4.2.

Ha a jármű fel van szerelve olyan eszközzel, amely automatikusan kikapcsolja az AEBS funkciót például olyan helyzetekben, mint a terepen való használat, a vontatás, a fékpadon való működtetés, a mosóberendezésben való működtetés vagy az érzékelők beállításának a járművezető által nem észlelhető módosulása esetén, akkor adott esetben a következő feltételek alkalmazandók:

| 5.4.2.1. | A járműgyártónak a típusjóváhagyáskor át kell adnia a műszaki szolgálatnak egy listát azokról a helyzetekről, amikor az AEBS funkció automatikusan kikapcsolásra kerül, valamint a hozzájuk tartozó kritériumokról, és ezt a listát a vizsgálati jegyzőkönyvhöz is csatolni kell. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

A járműgyártónak a típusjóváhagyáskor át kell adnia a műszaki szolgálatnak egy listát azokról a helyzetekről, amikor az AEBS funkció automatikusan kikapcsolásra kerül, valamint a hozzájuk tartozó kritériumokról, és ezt a listát a vizsgálati jegyzőkönyvhöz is csatolni kell.

| 5.4.2.2. | Az AEBS funkciónak automatikusan újra be kell kapcsolnia, amint az automatikus kikapcsolást eredményező körülmények már nem állnak fenn. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Az AEBS funkciónak automatikusan újra be kell kapcsolnia, amint az automatikus kikapcsolást eredményező körülmények már nem állnak fenn.

| 5.4.3. | Folyamatos figyelmeztető fényjelzésnek kell tájékoztatnia a járművezetőt arról, hogy az AEBS ki van kapcsolva. Erre a célra az 5.5.4. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés használható. |
| --- | --- |

5.4.3.

Folyamatos figyelmeztető fényjelzésnek kell tájékoztatnia a járművezetőt arról, hogy az AEBS ki van kapcsolva. Erre a célra az 5.5.4. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés használható.

| 5.5. | A figyelmeztető jelzés |
| --- | --- |

5.5.

A figyelmeztető jelzés

| 5.5.1. | Az 5.2.1.1. és az 5.2.2.1. szakaszban említett ütközésre figyelmeztető jelzést a hangjelzés, a tapintással érzékelhető jelzés és a fényjelzés közül legalább két figyelmeztetési móddal kell biztosítani. |
| --- | --- |

5.5.1.

Az 5.2.1.1. és az 5.2.2.1. szakaszban említett ütközésre figyelmeztető jelzést a hangjelzés, a tapintással érzékelhető jelzés és a fényjelzés közül legalább két figyelmeztetési móddal kell biztosítani.

| 5.5.2. | A jármű gyártójának a típusjóváhagyáskor ismertetnie kell a figyelmeztető jelzéseket és azt, hogy milyen sorrendben biztosítják azokat a járművezető számára, és mindezt a vizsgálati jegyzőkönyvben is rögzíteni kell. |
| --- | --- |

5.5.2.

A jármű gyártójának a típusjóváhagyáskor ismertetnie kell a figyelmeztető jelzéseket és azt, hogy milyen sorrendben biztosítják azokat a járművezető számára, és mindezt a vizsgálati jegyzőkönyvben is rögzíteni kell.

| 5.5.3. | Amennyiben az ütközésre figyelmeztető jelzés részben fényjelzéssel történik, a fényjelzés lehet az 5.5.4. szakaszban meghatározott hibajelzés villogása. |
| --- | --- |

5.5.3.

Amennyiben az ütközésre figyelmeztető jelzés részben fényjelzéssel történik, a fényjelzés lehet az 5.5.4. szakaszban meghatározott hibajelzés villogása.

| 5.5.4. | Az 5.1.4.1. szakaszban említett hibajelzésnek folyamatos sárga figyelmeztető fényjelzésnek kell lennie. |
| --- | --- |

5.5.4.

Az 5.1.4.1. szakaszban említett hibajelzésnek folyamatos sárga figyelmeztető fényjelzésnek kell lennie.

| 5.5.5. | Az AEBS valamennyi figyelmeztető fényjelzésének vagy a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) „bekapcsolt” (üzemel) állásánál, vagy a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) „bekapcsolt” (üzemel) és „indítás” állása között, a gyártó által ellenőrzési pozícióként meghatározott helyen (rendszerindítás (bekapcsolás)) fel kell gyulladnia. Ez a követelmény nem vonatkozik a közös felületen megjelenített figyelmeztető jelzésekre. |
| --- | --- |

5.5.5.

Az AEBS valamennyi figyelmeztető fényjelzésének vagy a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) „bekapcsolt” (üzemel) állásánál, vagy a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) „bekapcsolt” (üzemel) és „indítás” állása között, a gyártó által ellenőrzési pozícióként meghatározott helyen (rendszerindítás (bekapcsolás)) fel kell gyulladnia. Ez a követelmény nem vonatkozik a közös felületen megjelenített figyelmeztető jelzésekre.

| 5.5.6. | A figyelmeztető fényjelzéseknek nappal is látszódniuk kell, és úgy kell elhelyezni őket, hogy a járművezető a vezetőülésből könnyen meggyőződhessen a jelzések megfelelő állapotáról. |
| --- | --- |

5.5.6.

A figyelmeztető fényjelzéseknek nappal is látszódniuk kell, és úgy kell elhelyezni őket, hogy a járművezető a vezetőülésből könnyen meggyőződhessen a jelzések megfelelő állapotáról.

| 5.5.7. | Ha a járművezetőt figyelmeztető fényjelzés tájékoztatja arról, hogy az AEBS például a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt átmenetileg nem működik, e fényjelzésnek folyamatosan és sárgán kell világítania. Erre a célra az 5.5.4. szakaszban meghatározott hibajelzés használható. |
| --- | --- |

5.5.7.

Ha a járművezetőt figyelmeztető fényjelzés tájékoztatja arról, hogy az AEBS például a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt átmenetileg nem működik, e fényjelzésnek folyamatosan és sárgán kell világítania. Erre a célra az 5.5.4. szakaszban meghatározott hibajelzés használható.

| 5.6. | Az időszakos műszaki felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

5.6.

Az időszakos műszaki felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezések

| 5.6.1. | Gondoskodni kell arról, hogy az időszakos műszaki felülvizsgálat alkalmával a hibajelzés állapotának szemrevételezésével meg lehessen győződni az AEBS helyes üzemi állapotáról a gyújtás bekapcsolását és a figyelmeztető fényjelzések működésének ellenőrzését követően.
  Amennyiben a hibajelzés a közös felületen található, a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt meg kell bizonyosodni arról, hogy a közös felület működőképes. |
| --- | --- |

5.6.1.

Gondoskodni kell arról, hogy az időszakos műszaki felülvizsgálat alkalmával a hibajelzés állapotának szemrevételezésével meg lehessen győződni az AEBS helyes üzemi állapotáról a gyújtás bekapcsolását és a figyelmeztető fényjelzések működésének ellenőrzését követően.

Amennyiben a hibajelzés a közös felületen található, a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt meg kell bizonyosodni arról, hogy a közös felület működőképes.

| 5.6.2. | A típusjóváhagyás időpontjában egy bizalmasan kezelendő dokumentumban vázlatosan ismertetni kell azokat az eszközöket, amelyek a gyártó által választott hibajelzés működésének egyszerű eszközökkel való, jogosulatlan módosításával szemben védelmet nyújtanak.
  Ez a védelmi követelmény akkor is teljesül, ha az AEBS helyes üzemi állapotának ellenőrzésére egy második eszköz is rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

5.6.2.

A típusjóváhagyás időpontjában egy bizalmasan kezelendő dokumentumban vázlatosan ismertetni kell azokat az eszközöket, amelyek a gyártó által választott hibajelzés működésének egyszerű eszközökkel való, jogosulatlan módosításával szemben védelmet nyújtanak.

Ez a védelmi követelmény akkor is teljesül, ha az AEBS helyes üzemi állapotának ellenőrzésére egy második eszköz is rendelkezésre áll.

6.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| 6.1. | Vizsgálati feltételek |
| --- | --- |

6.1.

Vizsgálati feltételek

| 6.1.1. | A vizsgálatot kellő tapadást biztosító, sík, száraz beton- vagy aszfaltfelületen kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.1.1.

A vizsgálatot kellő tapadást biztosító, sík, száraz beton- vagy aszfaltfelületen kell elvégezni.

| 6.1.1.1. | A vizsgálathoz használt útfelületnek eltérő rendelkezés hiányában 0,9 névleges (3) legnagyobb fékezési súrlódási együtthatóval (PBC) kell rendelkeznie az alábbiak egyike szerint mérve: |
| --- | --- |

6.1.1.1.

A vizsgálathoz használt útfelületnek eltérő rendelkezés hiányában 0,9 névleges (3

| 6.1.1.2. | az American Society for Testing and Materials (Amerikai Anyagvizsgálati Társaság – ASTM) E1136 etalonabroncsával és az ASTM E1337-90 módszer szerint, 40 mérföld/óra sebességen; vagy |
| --- | --- |

6.1.1.2.

az American Society for Testing and Materials (Amerikai Anyagvizsgálati Társaság – ASTM) E1136 etalonabroncsával és az ASTM E1337-90 módszer szerint, 40 mérföld/óra sebességen; vagy

| 6.1.1.3. | a 13-H. számú ENSZ-előírás 6. mellékletének 2. függelékében meghatározott k-vizsgálati módszer szerint. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

a 13-H. számú ENSZ-előírás 6. mellékletének 2. függelékében meghatározott k-vizsgálati módszer szerint.

| 6.1.1.4. | A vizsgálathoz használt útfelületnek a vízszintes és az 1 %-os lejtő közötti folyamatos lejtéssel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

6.1.1.4.

A vizsgálathoz használt útfelületnek a vízszintes és az 1 %-os lejtő közötti folyamatos lejtéssel kell rendelkeznie.

| 6.1.2. | A környezeti hőmérsékletnek 0 °C és 45 °C között kell lennie. |
| --- | --- |

6.1.2.

A környezeti hőmérsékletnek 0 °C és 45 °C között kell lennie.

| 6.1.3. | A vízszintes látómezőben a céltárgynak a vizsgálat teljes tartama alatt észlelhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

6.1.3.

A vízszintes látómezőben a céltárgynak a vizsgálat teljes tartama alatt észlelhetőnek kell lennie.

| 6.1.4. | A vizsgálatot olyan körülmények között kell elvégezni, hogy a szél ne befolyásolhassa az eredményeket. |
| --- | --- |

6.1.4.

A vizsgálatot olyan körülmények között kell elvégezni, hogy a szél ne befolyásolhassa az eredményeket.

| 6.1.5. | A környezeti megvilágításnak homogénnek kell lennie a vizsgálati területen, és meg kell haladnia az 1 000 lux-ot a járművel való ütközés 5.2.1. szakaszban ismertetett forgatókönyve esetében, illetve meg kell haladnia a 2 000 lux-ot a gyalogossal való ütközés 5.2.2. szakaszban ismertetett forgatókönyve esetében. A vizsgálatokat nem lehet úgy elvégezni, hogy a járművel szemben vagy a jármű mögött alacsony szögben süt a nap. |
| --- | --- |

6.1.5.

A környezeti megvilágításnak homogénnek kell lennie a vizsgálati területen, és meg kell haladnia az 1 000 lux-ot a járművel való ütközés 5.2.1. szakaszban ismertetett forgatókönyve esetében, illetve meg kell haladnia a 2 000 lux-ot a gyalogossal való ütközés 5.2.2. szakaszban ismertetett forgatókönyve esetében. A vizsgálatokat nem lehet úgy elvégezni, hogy a járművel szemben vagy a jármű mögött alacsony szögben süt a nap.

| 6.2. | A járműre vonatkozó feltételek |
| --- | --- |

6.2.

A járműre vonatkozó feltételek

| 6.2.1. | Vizsgálati tömeg
  A járművet legalább a terheletlen és a terhelt állapotban meg kell vizsgálni.
  A terheléseloszlásnak a gyártó ajánlása szerintinek kell lennie. A terhelés a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható. |
| --- | --- |

6.2.1.

Vizsgálati tömeg

A járművet legalább a terheletlen és a terhelt állapotban meg kell vizsgálni.

A terheléseloszlásnak a gyártó ajánlása szerintinek kell lennie. A terhelés a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható.

| 6.2.2. | A vizsgálat előtti kondicionálás |
| --- | --- |

6.2.2.

A vizsgálat előtti kondicionálás

| 6.2.2.1. | A kondicionálást a járműgyártó kérése esetén kell elvégezni.
  Az érzékelőrendszer kalibrálása érdekében a járművel legfeljebb 100 km-t lehet megtenni városi és országúti utakon vegyesen, egyéb forgalom és különböző közúti berendezések mellett.
  A járművel egy sor fékezési műveletet lehet végezni annak biztosítása érdekében, hogy az üzemi fékrendszer a vizsgálat előtt bejáratódjon. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

A kondicionálást a járműgyártó kérése esetén kell elvégezni.

Az érzékelőrendszer kalibrálása érdekében a járművel legfeljebb 100 km-t lehet megtenni városi és országúti utakon vegyesen, egyéb forgalom és különböző közúti berendezések mellett.

A járművel egy sor fékezési műveletet lehet végezni annak biztosítása érdekében, hogy az üzemi fékrendszer a vizsgálat előtt bejáratódjon.

| 6.2.2.2. | A jármű gyártója által előírt vizsgálat előtti kondicionálási stratégia részleteit meg kell határozni, és fel kell tüntetni a jármű típusjóváhagyási dokumentációjában. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

A jármű gyártója által előírt vizsgálat előtti kondicionálási stratégia részleteit meg kell határozni, és fel kell tüntetni a jármű típusjóváhagyási dokumentációjában.

| 6.3. | Vizsgálati céltárgyak |
| --- | --- |

6.3.

Vizsgálati céltárgyak

| 6.3.1. | A járműészlelési vizsgálatokhoz használt céltárgynak szabályos, nagy mennyiségben sorozatgyártott, M1 AA limuzin kategóriájú személygépkocsinak vagy a vizsgált AEBS érzékelőrendszerére alkalmazandó, a vizsgált járművet azonosító jellemzőket jól képviselő „puha céltárgynak” kell lennieaz ISO 19206-1:2018 szabványnak megfelelően. A jármű helyzetének meghatározására szolgáló vonatkozási pontnak a jármű középvonalán található leghátsó pontnak kell lennie. |
| --- | --- |

6.3.1.

A járműészlelési vizsgálatokhoz használt céltárgynak szabályos, nagy mennyiségben sorozatgyártott, M1

| 6.3.2. | A gyalogosérzékelési vizsgálatokhoz használt céltárgyaknak a vizsgált AEBS érzékelőrendszerére alkalmazandó humán jellemzőket jól képviselő „puha céltárgyaknak” kell lenniük az ISO 19206-2:2018 szabványnak megfelelően. |
| --- | --- |

6.3.2.

A gyalogosérzékelési vizsgálatokhoz használt céltárgyaknak a vizsgált AEBS érzékelőrendszerére alkalmazandó humán jellemzőket jól képviselő „puha céltárgyaknak” kell lenniük az ISO 19206-2:2018 szabványnak megfelelően.

| 6.3.3. | A céltárgy(ak) egyedi azonosítására és reprodukálására alkalmas adatokat rögzíteni kell a jármű típusjóváhagyási dokumentációjában. |
| --- | --- |

6.3.3.

A céltárgy(ak) egyedi azonosítására és reprodukálására alkalmas adatokat rögzíteni kell a jármű típusjóváhagyási dokumentációjában.

| 6.4. | Álló céljárművel végrehajtott figyelmeztetési és bekapcsolási vizsgálat |
| --- | --- |

6.4.

Álló céljárművel végrehajtott figyelmeztetési és bekapcsolási vizsgálat

| 6.4.1. | A vizsgált járműnek a vizsgálat funkcionális része előtt legalább két másodpercig egyenes vonalban kell haladnia az álló céltárgy felé, továbbá a vizsgált jármű a céltárgy középvonalától nem térhet ki 0,2 méternél nagyobb mértékben.
  A vizsgálatokat 20, 42 és 60 km/h sebességgel (+0/–2 km/h tűréssel) haladó járművel kell elvégezni. Ha ezt indokoltnak ítéli, a műszaki szolgálat bármilyen más sebességet is vizsgálhat az 5.2.1.3. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül.
  A vizsgálat funkcionális része akkor kezdődik, amikor a vizsgált jármű állandó sebességgel halad, és a céltárgytól legalább 4 másodpercnyi ütközésig hátralévő időnek (TTC) megfelelő távolságban van.
  A funkcionális rész kezdetétől az ütközésig a járművezető a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtathat a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállításán. |
| --- | --- |

6.4.1.

A vizsgált járműnek a vizsgálat funkcionális része előtt legalább két másodpercig egyenes vonalban kell haladnia az álló céltárgy felé, továbbá a vizsgált jármű a céltárgy középvonalától nem térhet ki 0,2 méternél nagyobb mértékben.

A vizsgálatokat 20, 42 és 60 km/h sebességgel (+0/–2 km/h tűréssel) haladó járművel kell elvégezni. Ha ezt indokoltnak ítéli, a műszaki szolgálat bármilyen más sebességet is vizsgálhat az 5.2.1.3. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül.

A vizsgálat funkcionális része akkor kezdődik, amikor a vizsgált jármű állandó sebességgel halad, és a céltárgytól legalább 4 másodpercnyi ütközésig hátralévő időnek (TTC) megfelelő távolságban van.

A funkcionális rész kezdetétől az ütközésig a járművezető a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtathat a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállításán.

| 6.4.2. | Az ütközésre figyelmeztető jelzés 5.5.1. szakaszban említett módjai időzítésének meg kell felelnie az 5.2.1.1. szakasz rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

6.4.2.

Az ütközésre figyelmeztető jelzés 5.5.1. szakaszban említett módjai időzítésének meg kell felelnie az 5.2.1.1. szakasz rendelkezéseinek.

| 6.5. | Mozgó céljárművel végrehajtott figyelmeztetési és bekapcsolási vizsgálat |
| --- | --- |

6.5.

Mozgó céljárművel végrehajtott figyelmeztetési és bekapcsolási vizsgálat

| 6.5.1. | A vizsgált járműnek és a mozgó céltárgynak a vizsgálat funkcionális része előtt legalább két másodpercig egyenes vonalban, azonos irányban kell haladnia, továbbá a vizsgált jármű a céltárgy középvonalától nem térhet ki 0,2 méternél nagyobb mértékben.
  A vizsgálatokat 30 és 60 km/h sebességgel haladó járművel és 20 km/h sebességgel haladó céltárggyal ((mind a vizsgált jármű, mind pedig a céltárgy esetében +0/–2 km/h tűréssel) kell elvégezni. Ha ezt indokoltnak ítéli, a műszaki szolgálat az 5.2.1.3. szakaszban meghatározott sebességtartományon belüli bármilyen más sebességű járművel és céltárggyal is végezhet vizsgálatot.
  A vizsgálat funkcionális része akkor kezdődik, amikor a vizsgált jármű állandó sebességgel halad, és a céltárgytól legalább 4 másodpercnyi ütközésig hátralévő időnek (TTC) megfelelő távolságban van.
  A vizsgálat funkcionális részének kezdetétől egészen addig, amíg a vizsgált jármű sebessége meg nem egyezik a céltárgy sebességével, a járművezető a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtathat a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállításán. |
| --- | --- |

6.5.1.

A vizsgált járműnek és a mozgó céltárgynak a vizsgálat funkcionális része előtt legalább két másodpercig egyenes vonalban, azonos irányban kell haladnia, továbbá a vizsgált jármű a céltárgy középvonalától nem térhet ki 0,2 méternél nagyobb mértékben.

A vizsgálatokat 30 és 60 km/h sebességgel haladó járművel és 20 km/h sebességgel haladó céltárggyal ((mind a vizsgált jármű, mind pedig a céltárgy esetében +0/–2 km/h tűréssel) kell elvégezni. Ha ezt indokoltnak ítéli, a műszaki szolgálat az 5.2.1.3. szakaszban meghatározott sebességtartományon belüli bármilyen más sebességű járművel és céltárggyal is végezhet vizsgálatot.

A vizsgálat funkcionális része akkor kezdődik, amikor a vizsgált jármű állandó sebességgel halad, és a céltárgytól legalább 4 másodpercnyi ütközésig hátralévő időnek (TTC) megfelelő távolságban van.

A vizsgálat funkcionális részének kezdetétől egészen addig, amíg a vizsgált jármű sebessége meg nem egyezik a céltárgy sebességével, a járművezető a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtathat a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállításán.

| 6.5.2. | Az ütközésre figyelmeztető jelzés fenti 5.5.1. szakaszban említett módjai időzítésének meg kell felelnie az 5.2.1.1. szakasz rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

6.5.2.

Az ütközésre figyelmeztető jelzés fenti 5.5.1. szakaszban említett módjai időzítésének meg kell felelnie az 5.2.1.1. szakasz rendelkezéseinek.

| 6.6. | Gyalogos céltárggyal végrehajtott figyelmeztetési és bekapcsolási vizsgálat |
| --- | --- |

6.6.

Gyalogos céltárggyal végrehajtott figyelmeztetési és bekapcsolási vizsgálat

| 6.6.1. | A vizsgált járműnek a vizsgálat funkcionális része előtt legalább két másodpercig egyenes vonalban kell haladnia a gyalogos céltárggyal való ütközési pont felé, továbbá a vizsgált jármű az ütközési pont középvonalától nem térhet ki 0,1 méternél nagyobb mértékben.
  A vizsgálat funkcionális része akkor kezdődik, amikor a vizsgált jármű állandó sebességgel halad, és az ütközési ponttól legalább 4 másodpercnyi ütközésig hátralévő időnek (TTC) megfelelő távolságban van.
  A gyalogos céltárgynak a vizsgált jármű menetirányára merőleges egyenes vonalban, 5 km/h ± 0,2 km/h állandó sebességgel kell haladnia, és nem indulhat el a vizsgálat funkcionális részének megkezdése előtt. A gyalogos céltárgyat úgy kell a vizsgált járműhöz képest elhelyezni, hogy a gyalogos céltárgy ütközési pontja a vizsgált jármű elejéna vizsgált jármű hosszirányú középsíkján legyen legfeljebb 0,1 méter tűréssel abban az esetben, ha a vizsgált járműa vizsgálat funkcionális része alatt mindvégig az előírt vizsgálati sebességgel halad és nem fékez.
  A vizsgálatokat 20, 30 és 60 km/h sebességgel (+0/–2 km/h tűréssel) haladó járművel kell elvégezni. A műszaki szolgálat az 5.2.2.3. és az 5.2.2.4. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül bármilyen más sebességet is vizsgálhat.
  A funkcionális rész elejétől addig az időpontig, amíg a vizsgált jármű el nem kerülte az ütközést, vagy a vizsgált jármű át nem haladt az ütközési ponton, ahol a gyalogos céltárgy található, a járművezető a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtathat a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállításán.
  A fent előírt vizsgálatot egy 6 éves gyalogos gyermeket reprezentáló, a 6.3.2. szakaszban meghatározott „puha céltárggyal” kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.6.1.

A vizsgált járműnek a vizsgálat funkcionális része előtt legalább két másodpercig egyenes vonalban kell haladnia a gyalogos céltárggyal való ütközési pont felé, továbbá a vizsgált jármű az ütközési pont középvonalától nem térhet ki 0,1 méternél nagyobb mértékben.

A vizsgálat funkcionális része akkor kezdődik, amikor a vizsgált jármű állandó sebességgel halad, és az ütközési ponttól legalább 4 másodpercnyi ütközésig hátralévő időnek (TTC) megfelelő távolságban van.

A gyalogos céltárgynak a vizsgált jármű menetirányára merőleges egyenes vonalban, 5 km/h ± 0,2 km/h állandó sebességgel kell haladnia, és nem indulhat el a vizsgálat funkcionális részének megkezdése előtt. A gyalogos céltárgyat úgy kell a vizsgált járműhöz képest elhelyezni, hogy a gyalogos céltárgy ütközési pontja a vizsgált jármű elejéna vizsgált jármű hosszirányú középsíkján legyen legfeljebb 0,1 méter tűréssel abban az esetben, ha a vizsgált járműa vizsgálat funkcionális része alatt mindvégig az előírt vizsgálati sebességgel halad és nem fékez.

A vizsgálatokat 20, 30 és 60 km/h sebességgel (+0/–2 km/h tűréssel) haladó járművel kell elvégezni. A műszaki szolgálat az 5.2.2.3. és az 5.2.2.4. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül bármilyen más sebességet is vizsgálhat.

A funkcionális rész elejétől addig az időpontig, amíg a vizsgált jármű el nem kerülte az ütközést, vagy a vizsgált jármű át nem haladt az ütközési ponton, ahol a gyalogos céltárgy található, a járművezető a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtathat a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállításán.

A fent előírt vizsgálatot egy 6 éves gyalogos gyermeket reprezentáló, a 6.3.2. szakaszban meghatározott „puha céltárggyal” kell elvégezni.

| 6.6.2. | Az ütközésre figyelmeztető jelzés fenti 5.5.1. szakaszban említett módjai időzítésének meg kell felelnie az 5.2.2.1. szakasz rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

6.6.2.

Az ütközésre figyelmeztető jelzés fenti 5.5.1. szakaszban említett módjai időzítésének meg kell felelnie az 5.2.2.1. szakasz rendelkezéseinek.

| 6.7. | (fenntartva) |
| --- | --- |

6.7.

(fenntartva)

| 6.8. | Hibaészlelési vizsgálat |
| --- | --- |

6.8.

Hibaészlelési vizsgálat

| 6.8.1. | Elektromos hibát kell szimulálni, például az egyik AEBS-alkatrész áramforrásának kiiktatásával vagy az AEBS-alkatrészek közötti elektromos kapcsolat megszakításával. AEBS-meghibásodás szimulálásakor nem szabad kiiktatni sem az 5.5.4. szakaszban említett, a járművezetőt figyelmeztető jelzések, sem az 5.4. szakaszban említett, az AEBS manuális kikapcsolására szolgáló opcionális kezelőszerv elektromos csatlakoztatását. |
| --- | --- |

6.8.1.

Elektromos hibát kell szimulálni, például az egyik AEBS-alkatrész áramforrásának kiiktatásával vagy az AEBS-alkatrészek közötti elektromos kapcsolat megszakításával. AEBS-meghibásodás szimulálásakor nem szabad kiiktatni sem az 5.5.4. szakaszban említett, a járművezetőt figyelmeztető jelzések, sem az 5.4. szakaszban említett, az AEBS manuális kikapcsolására szolgáló opcionális kezelőszerv elektromos csatlakoztatását.

| 6.8.2. | A fenti 5.5.4. szakaszban említett hibajelzésnek be kell kapcsolnia legkésőbb 10 másodperccel azután, hogy a jármű sebessége meghaladta a 10 km/h-t, és bekapcsolt állapotban is kell maradnia, továbbá ismét be kell kapcsolnia közvetlenül a gyújtáskapcsoló ki- és bekapcsolásából álló ciklusnak a jármű álló helyzetében történő újabb végrehajtását követően mindaddig, amíg a szimulált hiba fennáll. |
| --- | --- |

6.8.2.

A fenti 5.5.4. szakaszban említett hibajelzésnek be kell kapcsolnia legkésőbb 10 másodperccel azután, hogy a jármű sebessége meghaladta a 10 km/h-t, és bekapcsolt állapotban is kell maradnia, továbbá ismét be kell kapcsolnia közvetlenül a gyújtáskapcsoló ki- és bekapcsolásából álló ciklusnak a jármű álló helyzetében történő újabb végrehajtását követően mindaddig, amíg a szimulált hiba fennáll.

| 6.9. | Kikapcsolási vizsgálat |
| --- | --- |

6.9.

Kikapcsolási vizsgálat

| 6.9.1. | Az AEBS kikapcsolására szolgáló eszközzel felszerelt járművek esetében a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) „bekapcsolt” (üzemel) állásba kell kapcsolni, majd ki kell kapcsolni az AEBS-t. A fenti 5.4.2. szakaszban említett figyelmeztető jelzésnek be kell kapcsolnia. Ezt követően a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) „kikapcsolt” állásba kell kapcsolni. A gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) ismét „bekapcsolt” (üzemel) állásba kell kapcsolni, majd ellenőrizni kell, hogy az előzőleg bekapcsolt figyelmeztető jelzés nem kapcsolódik-e be ismét. Amennyiben nem, az azt jelzi, hogy az AEBS működése a fenti 5.4.1. szakasznak megfelelően helyreállt. Amennyiben a gyújtási rendszer „kulccsal” indítható, akkor a fent említett követelménynek a kulcs eltávolítása nélkül kell teljesülnie. |
| --- | --- |

6.9.1.

Az AEBS kikapcsolására szolgáló eszközzel felszerelt járművek esetében a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) „bekapcsolt” (üzemel) állásba kell kapcsolni, majd ki kell kapcsolni az AEBS-t. A fenti 5.4.2. szakaszban említett figyelmeztető jelzésnek be kell kapcsolnia. Ezt követően a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) „kikapcsolt” állásba kell kapcsolni. A gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) ismét „bekapcsolt” (üzemel) állásba kell kapcsolni, majd ellenőrizni kell, hogy az előzőleg bekapcsolt figyelmeztető jelzés nem kapcsolódik-e be ismét. Amennyiben nem, az azt jelzi, hogy az AEBS működése a fenti 5.4.1. szakasznak megfelelően helyreállt. Amennyiben a gyújtási rendszer „kulccsal” indítható, akkor a fent említett követelménynek a kulcs eltávolítása nélkül kell teljesülnie.

| 6.10. | A rendszer megbízhatósága |
| --- | --- |

6.10.

A rendszer megbízhatósága

| 6.10.1. | A fenti vizsgálati forgatókönyvek mindegyikét – amikor egy forgatókönyv egy vizsgálati elrendezést ír le egy vizsgált járműsebességnél egy adott kategória egy terhelési állapotában (járművel való ütközés, gyalogossal való ütközés) – kétszer kell elvégezni. Ha a két vizsgálati menet valamelyike nem felel meg az előírt teljesítménynek, a vizsgálat egyszer megismételhető. A vizsgálati forgatókönyv akkor minősül megfelelőnek, ha az előírt teljesítmény két vizsgálati menet során teljesül. Az egy kategórián belüli sikertelen vizsgálati menetek száma nem haladhatja meg:






  a) | járművel való ütközés vizsgálata esetében az elvégzett vizsgálati menetek 10 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

6.10.1.

A fenti vizsgálati forgatókönyvek mindegyikét – amikor egy forgatókönyv egy vizsgálati elrendezést ír le egy vizsgált járműsebességnél egy adott kategória egy terhelési állapotában (járművel való ütközés, gyalogossal való ütközés) – kétszer kell elvégezni. Ha a két vizsgálati menet valamelyike nem felel meg az előírt teljesítménynek, a vizsgálat egyszer megismételhető. A vizsgálati forgatókönyv akkor minősül megfelelőnek, ha az előírt teljesítmény két vizsgálati menet során teljesül. Az egy kategórián belüli sikertelen vizsgálati menetek száma nem haladhatja meg:

a)

járművel való ütközés vizsgálata esetében az elvégzett vizsgálati menetek 10 %-át; valamint

| b) | a gyalogossal való ütközés vizsgálata esetében az elvégzett vizsgálati menetek 10 %-át. |
| --- | --- |

b)

a gyalogossal való ütközés vizsgálata esetében az elvégzett vizsgálati menetek 10 %-át.

| 6.10.2. | A sikertelen vizsgálati menet kiváltó okát a műszaki szolgálattal együtt elemezni kell, és csatolni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz. Ha a kiváltó ok nem hozható összefüggésbe a vizsgálati elrendezés eltérésével, a műszaki szolgálat bármilyen más sebességet is vizsgálhat az 5.2.1.3., az 5.2.1.4., az 5.2.2.3. vagy az 5.2.2.4. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül. |
| --- | --- |

6.10.2.

A sikertelen vizsgálati menet kiváltó okát a műszaki szolgálattal együtt elemezni kell, és csatolni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz. Ha a kiváltó ok nem hozható összefüggésbe a vizsgálati elrendezés eltérésével, a műszaki szolgálat bármilyen más sebességet is vizsgálhat az 5.2.1.3., az 5.2.1.4., az 5.2.2.3. vagy az 5.2.2.4. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül.

| 6.10.3. | A 3. melléklet szerinti értékelés során a gyártónak megfelelő dokumentációval igazolnia kell, hogy a rendszer képes az előírt teljesítmények megbízható teljesítésére. |
| --- | --- |

6.10.3.

A 3. melléklet szerinti értékelés során a gyártónak megfelelő dokumentációval igazolnia kell, hogy a rendszer képes az előírt teljesítmények megbízható teljesítésére.

7.   A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | A fenti 2.4. szakasz értelmében vett járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el: |
| --- | --- |

7.1.

A fenti 2.4. szakasz értelmében vett járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nincs kedvezőtlen hatásuk a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételekre, és kiterjeszti a jóváhagyást; |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nincs kedvezőtlen hatásuk a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételekre, és kiterjeszti a jóváhagyást;

| 7.1.2. | úgy ítéli meg, hogy a változások befolyásolják a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételeket, és a jóváhagyás kiterjesztése érdekében további vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket írhat elő. |
| --- | --- |

7.1.2.

úgy ítéli meg, hogy a változások befolyásolják a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételeket, és a jóváhagyás kiterjesztése érdekében további vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket írhat elő.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a módosítás részletes leírásával együtt – a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a módosítás részletes leírásával együtt – a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 7.3. | A típusjóváhagyó hatóság az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon értesíti a többi szerződő felet a kiterjesztésről. A hatóság a kiterjesztéshez sorszámot („a kiterjesztés száma”) rendel. |
| --- | --- |

7.3.

A típusjóváhagyó hatóság az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon értesíti a többi szerződő felet a kiterjesztésről. A hatóság a kiterjesztéshez sorszámot („a kiterjesztés száma”) rendel.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

| 8.1. | A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás 1. jegyzékében (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) megállapított eljárásoknak, és különösen az alábbi követelményeknek: |
| --- | --- |

8.1.

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás 1. jegyzékében (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) megállapított eljárásoknak, és különösen az alábbi követelményeknek:

| 8.2. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakasz követelményeit teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.2.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakasz követelményeit teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

| 8.3. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

8.3.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények.

| 9.2. | Ha egy szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon. |
| --- | --- |

9.2.

Ha egy szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot, amely ezt követően az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon haladéktalanul értesíti a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával (4) a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

4

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 12.1. | A 01. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti típusjóváhagyás megadását vagy elfogadását. |
| --- | --- |

12.1.

A 01. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti típusjóváhagyás megadását vagy elfogadását.

| 12.2. | 2024. május 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata alapján első alkalommal 2024. május 1-je után kiadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.2.

2024. május 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata alapján első alkalommal 2024. május 1-je után kiadott típusjóváhagyásokat.

| 12.3. | 2026. május 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata alapján első alkalommal 2024. május 1-je előtt kiadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.3.

2026. május 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata alapján első alkalommal 2024. május 1-je előtt kiadott típusjóváhagyásokat.

| 12.4. | 2026. május 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata alapján kiadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.4.

2026. május 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata alapján kiadott típusjóváhagyásokat.

| 12.5. | A 12.4. szakasz rendelkezései ellenére az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a 01. módosítássorozattal bevezetett módosítások által nem érintett járművek esetébentovábbra is kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata szerint megadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.5.

A 12.4. szakasz rendelkezései ellenére az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a 01. módosítássorozattal bevezetett módosítások által nem érintett járművek esetébentovábbra is kötelesek elfogadni az ezen előírás eredeti változata szerint megadott típusjóváhagyásokat.

| 12.6. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás bármely előző módosítássorozata szerinti típusjóváhagyás megadását vagy kiterjesztését. |
| --- | --- |

12.6.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás bármely előző módosítássorozata szerinti típusjóváhagyás megadását vagy kiterjesztését.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 dokumentum) 3. mellékletében találhatók.

2

(*1)  A felsorolt értékek közötti relatív sebességekre (pl. 53 km/h) a következő magasabb relatív sebességhez (pl. 55 km/h) rendelt legnagyobb relatív ütközési sebességet (pl. 35/30 km/h) kell alkalmazni.

*1

A menetkész tömeget meghaladó tömegek esetében a legnagyobb össztömeghez rendelt legnagyobb relatív ütközési sebességet kell alkalmazni.

(*2)  A felsorolt értékek közötti relatív sebességekre (pl. 53 km/h) a következő magasabb relatív sebességhez (pl. 55 km/h) rendelt legnagyobb relatív ütközési sebességet (pl. 35/30 km/h) kell alkalmazni.

*2

A menetkész tömeget meghaladó tömegek esetében a legnagyobb össztömeghez rendelt legnagyobb relatív ütközési sebességet kell alkalmazni.

(*3)  A vizsgált jármű felsorolt értékek közötti sebességeire (pl. 53 km/h) a vizsgált jármű következő magasabb sebességéhez (pl. 55 km/h) rendelt legnagyobb ütközési sebességet (pl. 35/30 km/h) kell alkalmazni.

*3

A menetkész tömeget meghaladó tömegek esetében a legnagyobb össztömeghez rendelt legnagyobb relatív ütközési sebességet kell alkalmazni.

(3)  
  „Névleges” érték alatt az elméleti célértéket kell érteni.

3

(4)  Az ENSZ EGB titkársága biztosítja az online platformot („/343 Application”) a titkársággal való információcserére: https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

4

---

1. MELLÉKLET

Értesítés

(Legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Kiadta: a hatóság neve: |
| --- | --- |
| ...
  ... |

Image 11

Kiadta: a hatóság neve:

...

...

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása |
| --- | --- |
| | Jóváhagyás kiterjesztése |
| | Jóváhagyás elutasítása |
| | Jóváhagyás visszavonása |
| | A gyártás végleges leállítása |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

valamely járműtípusra a fejlett vészfékező rendszer tekintetében, a 152. számú ENSZ-előírás szerint

Jóváhagyás száma: ...

| 1. | Márkanév: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Típus és márkanév/-nevek: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Adott esetben a gyártó képviselőjének neve és címe: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | A jármű rövid leírása: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | A szolgálat által kiadott jegyzőkönyv dátuma: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | A szolgálat által kiadott jegyzőkönyv száma: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták2: |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hely: ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dátum: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Aláírás: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Az értesítéshez mellékelték a fent említett jóváhagyási számmal ellátott, alábbi dokumentumokat: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Megjegyzések: ... |
| --- | --- |

15.

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

A jóváhagyási jelek elrendezése

(lásd ezen előírás 4.4–4.4.2. szakaszát)

Image 12

a = legalább 8 mm

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a fejlett vészfékező rendszerek (AEBS) tekintetében Belgiumban (E 6) hagyták jóvá a 152. számú ENSZ-előírás szerint („C” jelöléssel ellátva a járművel és „P” jelöléssel ellátva a gyalogossal való ütközés elleni védelem esetében). A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 152. számú ENSZ-előírás eredeti változatában foglalt követelmények alapján adták meg.

---

3. MELLÉKLET

Az elektronikus vezérlőrendszerek biztonsági szempontjaira alkalmazandó különleges követelmények

1.   Általános követelmények

Ez a melléklet határozza meg az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek (lásd az alábbi 2.4. szakaszt) biztonsági szempontjaira tekintettel a dokumentációra, a hibaelhárítási stratégiára és az ellenőrzésre ezen előírás tekintetében vonatkozó különleges követelményeket.

Ez a melléklet ezen előírás tekintetében az elektronikus rendszer(ek) (2.3. szakasz) által vezérelt és az ezen előírásban meghatározott, biztonsággal összefüggő funkciókra is alkalmazandó.

Ez a melléklet nem határozza meg a „rendszer” teljesítménykritériumait, de tartalmazza a tervezési eljárásra vonatkozó módszertant, valamint a típusjóváhagyás céljából a műszaki szolgálattal közlendő információkat.

Ezeknek az információknak igazolniuk kell, hogy a „rendszer” hibamentes állapotban és meghibásodás esetén is eleget tesz az ezen előírás egyéb részeiben meghatározott vonatkozó teljesítménykövetelményeknek, és tervezéséből adódóan a működése nem jár biztonsági szempontból kritikus kockázattal.

2.   Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | „rendszer”: olyan elektronikus vezérlőrendszer vagy összetett elektronikus vezérlőrendszer, amely valamely, ezen előírás hatálya alá tartozó funkció vezérlésátvitelét biztosítja vagy annak részét képezi. Idetartozik az ezen előírás hatálya alá tartozó minden olyan egyéb rendszer, valamint az ezen előírás hatályán kívül eső egyéb olyan rendszerek felé tartó vagy azoktól érkező átviteli kapcsolat is, amely hatással van az ezen előírás hatálya alá tartozó funkciókra; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „biztonsági koncepció”: a rendszeren belül, például az elektronikus egységek részeként tervezett azon intézkedések leírása, amelyek célja, hogy hibamentes és meghibásodott állapotban is, többek között elektromos meghibásodás esetén fenntartsák a rendszer integritását, és ezáltal gondoskodjanak a biztonságos üzemelésről. A részleges üzemeltetésre való visszalépésnek vagy akár az alapvető járműfunkciók tartalékrendszerre történő átállításának lehetősége a biztonsági koncepció részét képezheti; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „elektronikus vezérlőrendszer”: az említett járművezérlési funkció elektronikus adatfeldolgozás útján történő megvalósításában való közreműködésre tervezett egységek együttese. E rendszereket gyakran szoftverek vezérlik, és olyan különálló funkcionális alkatrészekből állnak, mint például az érzékelők, az elektronikus vezérlőegységek és a működtető egységek, amelyeket átviteli kapcsolatok kötnek össze. Tartalmazhatnak mechanikai, elektropneumatikus vagy elektrohidraulikus elemeket; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „összetett elektronikus járművezérlő rendszerek”: azok az elektronikus vezérlőrendszerek, amelyekben az elektronikus rendszerek vagy a járművezető által vezérelt funkciókat egy magasabb szintű elektronikus vezérlőrendszer/-funkció hatástalaníthatja. A hatástalanított funkció az összetett rendszer részévé válik, csakúgy, mint az ezen előírás hatálya alá tartozó valamennyi hatástalanító rendszer/funkció. Az ezen előírás hatályán kívül eső hatástalanító rendszerek/funkciók felé tartó vagy irányából érkező átviteli kapcsolatok szintén az összetett rendszer részei; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „magasabb szintű elektronikus vezérlés”: olyan rendszerek/funkciók, amelyek kiegészítő feldolgozó és/vagy érzékelő folyamatokat alkalmaznak a jármű viselkedésének megváltoztatására a jármű vezérlőrendszerének funkciójában (funkcióiban) való változtatások vezérlése révén. Ez lehetővé teszi az összetett rendszerek számára, hogy feladataikat az érzékelt körülményektől függő prioritási sorrend alapján önműködően módosítják; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „egységek”: a rendszer összetevőinek legkisebb részei, amelyekkel ez a melléklet foglalkozik;, ezeknek az összetevőknek a kombinációi azonosítás, elemzés vagy csere céljából egyetlen entitásnak minősülnek; |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „átviteli kapcsolatok”: azok az eszközök, amelyeket a jelzések, a működési adatok vagy az energiaellátás továbbításának céljából az elosztott egységek összekötésére használnak. Ez a berendezés általában elektromos, de egyes részei lehetnek mechanikusak, pneumatikusak vagy hidraulikusak is; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | „vezérlési tartomány”: kimeneti változó, az a tartomány, amelyen belül a rendszer valószínűleg képes irányítást gyakorolni; |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | „a funkcionális működés határai”: azok a külső fizikai korlátok, amelyeken belül a rendszer az irányítást képes fenntartani; |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | „biztonsággal összefüggő funkció”: a „rendszer” egy funkciója, amely képes a jármű dinamikus viselkedésének megváltoztatására. A „rendszer” képes lehet egynél több biztonsággal összefüggő funkció elvégzésére. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Dokumentáció

| 3.1. | Követelmények
  A gyártó gondoskodik egy olyan dokumentációs csomagról, amely ismerteti a „rendszer” alapfelépítését, valamint azon eszközöket, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik, vagy amelyekkel a kimeneti változókat közvetlenül vezérli. A „rendszer” gyártó által meghatározott funkcióját (funkcióit) és a biztonsági koncepciót ismertetni kell. A dokumentációnak tömörnek kell lennie, de bizonyítania kell, hogy a tervezésben és a fejlesztésben valamennyi érintett rendszerrel kapcsolatos terület szakértői részt vettek. Az időszakos műszaki felülvizsgálatok vonatkozásában a dokumentációnak le kell írnia, hogy a „rendszer” aktuális működési állapota miként ellenőrizhető.
  A műszaki szolgálat értékeli a dokumentumcsomagot annak kimutatása érdekében, hogy a „rendszer”:






  a) | kialakításából adódóan hibamentes és meghibásodott állapotban is úgy működik, hogy nem idéz elő biztonsági szempontból kritikus kockázatokat; |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gyártó gondoskodik egy olyan dokumentációs csomagról, amely ismerteti a „rendszer” alapfelépítését, valamint azon eszközöket, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik, vagy amelyekkel a kimeneti változókat közvetlenül vezérli. A „rendszer” gyártó által meghatározott funkcióját (funkcióit) és a biztonsági koncepciót ismertetni kell. A dokumentációnak tömörnek kell lennie, de bizonyítania kell, hogy a tervezésben és a fejlesztésben valamennyi érintett rendszerrel kapcsolatos terület szakértői részt vettek. Az időszakos műszaki felülvizsgálatok vonatkozásában a dokumentációnak le kell írnia, hogy a „rendszer” aktuális működési állapota miként ellenőrizhető.

A műszaki szolgálat értékeli a dokumentumcsomagot annak kimutatása érdekében, hogy a „rendszer”:

a)

kialakításából adódóan hibamentes és meghibásodott állapotban is úgy működik, hogy nem idéz elő biztonsági szempontból kritikus kockázatokat;

| b) | hibamentes és meghibásodott állapotban egyaránt eleget tesz az ezen előírás egyéb részeiben meghatározott vonatkozó teljesítménykövetelményeknek; valamint |
| --- | --- |

b)

hibamentes és meghibásodott állapotban egyaránt eleget tesz az ezen előírás egyéb részeiben meghatározott vonatkozó teljesítménykövetelményeknek; valamint

| c) | kifejlesztése a gyártó által közölt fejlesztési eljárással/módszerrel történt. |
| --- | --- |

c)

kifejlesztése a gyártó által közölt fejlesztési eljárással/módszerrel történt.

| 3.1.1. | A dokumentációt két részben kell rendelkezésre bocsátani:






  a) | A 3. szakaszban (a 3.4.4. szakaszban szereplők kivételével) felsorolt anyagokból álló hivatalos jóváhagyási dokumentumcsomag, amelyet a típusjóváhagyási kérelem benyújtásakor kell a műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátani. A műszaki szolgálat ezt a dokumentumcsomagot használja fel az e melléklet 4. szakaszában meghatározott ellenőrzési eljárás hivatkozási alapjául. A műszaki szolgálat biztosítania kell, hogy ez a dokumentumcsomag a jóváhagyó hatósággal meghatározott időtartamig hozzáférhető maradjon. Ez az időszak legalább a jármű gyártásának végleges leállításától számított tíz év. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

A 3. szakaszban (a 3.4.4. szakaszban szereplők kivételével) felsorolt anyagokból álló hivatalos jóváhagyási dokumentumcsomag, amelyet a típusjóváhagyási kérelem benyújtásakor kell a műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátani. A műszaki szolgálat ezt a dokumentumcsomagot használja fel az e melléklet 4. szakaszában meghatározott ellenőrzési eljárás hivatkozási alapjául. A műszaki szolgálat biztosítania kell, hogy ez a dokumentumcsomag a jóváhagyó hatósággal meghatározott időtartamig hozzáférhető maradjon. Ez az időszak legalább a jármű gyártásának végleges leállításától számított tíz év.

| b) | A 3.4.4. szakaszban szereplő további anyagok és elemzési adatok, amelyeket a gyártónak meg kell őriznie, és amelyekbe a típusjóváhagyás ideje alatt vizsgálat céljából betekintést kell nyújtania. A gyártónak biztosítania kell, hogy ezek az anyagok és elemzési adatok a jármű gyártásának végleges leállításától számított tíz évig hozzáférhetők maradjanak. |
| --- | --- |

b)

A 3.4.4. szakaszban szereplő további anyagok és elemzési adatok, amelyeket a gyártónak meg kell őriznie, és amelyekbe a típusjóváhagyás ideje alatt vizsgálat céljából betekintést kell nyújtania. A gyártónak biztosítania kell, hogy ezek az anyagok és elemzési adatok a jármű gyártásának végleges leállításától számított tíz évig hozzáférhetők maradjanak.

| 3.2. | A „rendszer” funkcióinak leírása
  Olyan leírást kell benyújtani, amely egyszerűen ismerteti a „rendszer” valamennyi vezérlési funkcióját, valamint a feladatok teljesítéséhez alkalmazott módszereket, beleértve egy nyilatkozatot a vezérlés megvalósításának mechanizmusáról (mechanizmusairól).
  A leírt funkciók közül azonosítani kell azokat, amelyek felülírhatók, és további leírást kell biztosítani a funkció működésének módosított logikájáról. |
| --- | --- |

3.2.

Olyan leírást kell benyújtani, amely egyszerűen ismerteti a „rendszer” valamennyi vezérlési funkcióját, valamint a feladatok teljesítéséhez alkalmazott módszereket, beleértve egy nyilatkozatot a vezérlés megvalósításának mechanizmusáról (mechanizmusairól).

A leírt funkciók közül azonosítani kell azokat, amelyek felülírhatók, és további leírást kell biztosítani a funkció működésének módosított logikájáról.

| 3.2.1. | Listát kell szolgáltatni valamennyi bemeneti és érzékelt változóról, valamint meg kell határozni ezek működési tartományát. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Valamennyi, a „rendszer” által vezérelt kimeneti változóról listát kell adni, valamint minden egyes esetben jelezni kell, hogy a vezérlés közvetlenül vagy a jármű egy másik rendszerén keresztül történik-e. Az egyes változókra gyakorolt vezérlési tartományt (2.8. szakasz) meg kell határozni. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Amennyiben a rendszer teljesítményével összefügg, a funkcionális működés határait meghatározó korlátokat (2.9. szakasz) meg kell állapítani. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | A rendszer felépítése és vázlata |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Alkatrészjegyzék
  Be kell nyújtani a „rendszer” valamennyi egységét összegyűjtő, valamint a szóban forgó vezérlési funkció eléréséhez szükséges egyéb járműrendszereket említő listát.
  Ezen egységek kombinációjáról egy felépítési tervrajzot is be kell nyújtani, amely világosan mutatja mind a berendezések elhelyezkedését, mind az összekapcsolódásokat. |
| --- | --- |

3.3.1.

Be kell nyújtani a „rendszer” valamennyi egységét összegyűjtő, valamint a szóban forgó vezérlési funkció eléréséhez szükséges egyéb járműrendszereket említő listát.

Ezen egységek kombinációjáról egy felépítési tervrajzot is be kell nyújtani, amely világosan mutatja mind a berendezések elhelyezkedését, mind az összekapcsolódásokat.

| 3.3.2. | Az egységek funkciói
  A „rendszer” minden egyes egységének funkcióját fel kell vázolni, valamint a jeleket, amelyek az egységet a többi egységgel vagy más járműrendszerekkel összekapcsolják, fel kell tüntetni. Ezen információk megadhatók folyamatábra vagy egyéb egyszerűsített diagram formájában, vagy ilyen diagrammal kiegészített leírásban. |
| --- | --- |

3.3.2.

A „rendszer” minden egyes egységének funkcióját fel kell vázolni, valamint a jeleket, amelyek az egységet a többi egységgel vagy más járműrendszerekkel összekapcsolják, fel kell tüntetni. Ezen információk megadhatók folyamatábra vagy egyéb egyszerűsített diagram formájában, vagy ilyen diagrammal kiegészített leírásban.

| 3.3.3. | Kapcsolódások
  A „rendszeren” belüli kapcsolódásokat az elektromos átviteli kapcsolatok esetében kapcsolási rajzon, a pneumatikus vagy hidraulikus átviteli berendezések esetében csővezetékek elrendezési rajzán, illetve mechanikai kapcsolódások esetében egyszerűsített grafikus vázlaton kell feltüntetni. Az egyéb rendszerek irányába tartó vagy irányából érkező átviteli kapcsolatokat szintén fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

3.3.3.

A „rendszeren” belüli kapcsolódásokat az elektromos átviteli kapcsolatok esetében kapcsolási rajzon, a pneumatikus vagy hidraulikus átviteli berendezések esetében csővezetékek elrendezési rajzán, illetve mechanikai kapcsolódások esetében egyszerűsített grafikus vázlaton kell feltüntetni. Az egyéb rendszerek irányába tartó vagy irányából érkező átviteli kapcsolatokat szintén fel kell tüntetni.

| 3.3.4. | Jeláram, működési adatok és prioritások
  Egyértelmű összefüggésnek kell lennie ezen átviteli kapcsolatok és az egységek között továbbított jelek és/vagy működési adatok között. Multiplexelt adatcsatornák esetében közölni kell a jelek és/vagy működési adatok prioritását, amennyiben a prioritás ezen előírás vonatkozásában valamely teljesítménnyel vagy biztonsággal kapcsolatos kérdést érint. |
| --- | --- |

3.3.4.

Egyértelmű összefüggésnek kell lennie ezen átviteli kapcsolatok és az egységek között továbbított jelek és/vagy működési adatok között. Multiplexelt adatcsatornák esetében közölni kell a jelek és/vagy működési adatok prioritását, amennyiben a prioritás ezen előírás vonatkozásában valamely teljesítménnyel vagy biztonsággal kapcsolatos kérdést érint.

| 3.3.5. | Az egységek azonosítása
  Az egyes egységeket a megfelelő hardver, illetve dokumentáció társítása érdekében világosan és egyértelműen azonosítani kell (például a hardver jelölésének vagy szoftvertartalom esetében a szoftverkimenetnek a feltüntetésével).
  Ha a funkciókat egyetlen egységen belül vagy egyetlen számítógépben egyesítik, de a folyamatábrán az egyértelműség és az egyszerűbb magyarázat érdekében külön blokkban szerepelnek, elég egyetlen hardverazonosító jelölést használni. A gyártó ezen azonosító használatával garantálja, hogy a leszállított berendezés megfelel a vonatkozó dokumentumban foglaltaknak. |
| --- | --- |

3.3.5.

Az egyes egységeket a megfelelő hardver, illetve dokumentáció társítása érdekében világosan és egyértelműen azonosítani kell (például a hardver jelölésének vagy szoftvertartalom esetében a szoftverkimenetnek a feltüntetésével).

Ha a funkciókat egyetlen egységen belül vagy egyetlen számítógépben egyesítik, de a folyamatábrán az egyértelműség és az egyszerűbb magyarázat érdekében külön blokkban szerepelnek, elég egyetlen hardverazonosító jelölést használni. A gyártó ezen azonosító használatával garantálja, hogy a leszállított berendezés megfelel a vonatkozó dokumentumban foglaltaknak.

| 3.3.5.1. | Az azonosítás meghatározza a hardver- és a szoftverváltozatot, és amennyiben ez utóbbi olyan mértékben megváltozna, hogy ezen előírás vonatkozásában az egység funkciója is módosulna, az azonosítást szintén meg kell változtatni. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

| 3.4. | A gyártó biztonsági koncepciója |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | A gyártónak be kell nyújtania egy nyilatkozatot, amelyben kijelenti, hogy a „rendszer” feladatainak teljesítése érdekében kiválasztott stratégia hibamentes állapotban nincs hatással a jármű biztonságos működésére. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | A „rendszer” által alkalmazott szoftver tekintetében ismertetni kell az architektúra vázlatát, valamint meg kell jelölni a felhasznált tervezési módszereket és eszközöket. A gyártónak bizonyítékokkal alátámasztva be kell mutatnia, hogy a tervezési és fejlesztési folyamat során milyen eszközökkel határozták meg a rendszer logikájának megvalósítását. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | A gyártónak magyarázatot kell benyújtania a műszaki szolgálat számára azokról a „rendszerbe” beépített tervezési megoldásokról, amelyek meghibásodás esetén is garantálják a biztonságos működést. Példák a „rendszer” meghibásodása esetére szolgáló lehetséges tervezési megoldásokra:






  a) | visszalépés egy részleges rendszer alkalmazásával történő működésre; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

a)

visszalépés egy részleges rendszer alkalmazásával történő működésre;

| b) | átváltás különálló készenléti rendszerre; |
| --- | --- |

b)

átváltás különálló készenléti rendszerre;

| c) | a magasabb szintű funkció kikapcsolása. |
| --- | --- |

c)

a magasabb szintű funkció kikapcsolása.

Meghibásodás esetén a járművezetőt például figyelmeztető jelzéssel vagy a kijelzőn megjelenő üzenettel kell figyelmeztetni. Amennyiben a rendszert a járművezető nem kapcsolja ki, például a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) kikapcsolt („off”) állapotba fordításával, vagy – ha erre a célra külön kapcsoló szolgál – a konkrét funkció kikapcsolásával, a figyelmeztető jelzésnek a meghibásodás fennállása alatt mindvégig működnie kell.

| 3.4.3.1. | Ha a kiválasztott megoldás bizonyos meghibásodási körülmények esetén részleges üzemmódot választ, akkor ezeket a körülményeket és a hatékonyság ebből eredő korlátait meg kell határozni. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Ha a kiválasztott megoldás a járművezérlési rendszer feladatának teljesítésére másodlagos (készenléti) eszközt választ, az átváltási mechanizmus elveit, a redundancia logikáját és szintjét, valamint bármilyen beépített készenléti ellenőrző eszközt és a tartalékrendszer hatékonyságának ezekből eredő korlátait meg kell határozni. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Ha a kiválasztott megoldás a magasabb szintű funkció eltávolítását választja, valamennyi ezzel a funkcióval összefüggő kimeneti vezérlőjelet le kell tiltani, méghozzá olyan módon, hogy az átmenet zavara korlátozott legyen. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.4. | A dokumentációt olyan elemzésnek kell alátámasztania, amely átfogó módon bemutatja, hogy a jármű vezérlési teljesítményére vagy biztonságára hatással lévő egyes kockázatok vagy hibák bármelyikének előfordulása esetén a rendszer hogyan fog viselkedni.
  A választott elemzési megközelítés(eke)t a gyártó határozza meg és tartja fenn, és a típusjóváhagyás alkalmával betekintés céljából elérhetővé teszi azt a műszaki szolgálat számára.
  A műszaki szolgálat elvégzi az elemzési megközelítés(ek) alkalmazásának értékelését. Az ellenőrzés magában foglalja:






  a) | a biztonsági megközelítés vizsgálatát a koncepció (jármű) szintjén, annak megerősítésével, hogy az magában foglalja az egyéb járműrendszerekkel való kölcsönhatások mérlegelését. Ennek a megközelítésnek a rendszerbiztonság szempontjából megfelelő veszély-/kockázatelemzésen kell alapulnia; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

A választott elemzési megközelítés(eke)t a gyártó határozza meg és tartja fenn, és a típusjóváhagyás alkalmával betekintés céljából elérhetővé teszi azt a műszaki szolgálat számára.

A műszaki szolgálat elvégzi az elemzési megközelítés(ek) alkalmazásának értékelését. Az ellenőrzés magában foglalja:

a)

a biztonsági megközelítés vizsgálatát a koncepció (jármű) szintjén, annak megerősítésével, hogy az magában foglalja az egyéb járműrendszerekkel való kölcsönhatások mérlegelését. Ennek a megközelítésnek a rendszerbiztonság szempontjából megfelelő veszély-/kockázatelemzésen kell alapulnia;

| b) | a biztonsági megközelítés vizsgálatát a rendszer szintjén. Ennek a megközelítésnek hibamód- és hatáselemzésen (FMEA), hibafaelemzésen (FTA), vagy bármely hasonló, a rendszerbiztonság szempontjából megfelelő eljáráson kell alapulnia; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági megközelítés vizsgálatát a rendszer szintjén. Ennek a megközelítésnek hibamód- és hatáselemzésen (FMEA), hibafaelemzésen (FTA), vagy bármely hasonló, a rendszerbiztonság szempontjából megfelelő eljáráson kell alapulnia;

| c) | a validálási tervek és eredmények vizsgálatát. E validáláshoz például „hardver a hurokban” (hardware in the loop, HIL) teszteket, járművel végzett közúti működési vizsgálatokat vagy a validáláshoz megfelelő bármilyen egyéb eszközt kell használni. |
| --- | --- |

c)

a validálási tervek és eredmények vizsgálatát. E validáláshoz például „hardver a hurokban” (hardware in the loop, HIL) teszteket, járművel végzett közúti működési vizsgálatokat vagy a validáláshoz megfelelő bármilyen egyéb eszközt kell használni.

Az értékelés a műszaki szolgálat által választott olyan veszély- és hibaellenőrzésekből áll, amelyek célja annak megállapítása, hogy a gyártó biztonsági koncepcióról nyújtott magyarázata érthető és logikus, a validálási tervek pedig megfelelőek és teljesek.

A műszaki szolgálat a biztonsági koncepció ellenőrzése érdekében elvégezheti a 4. szakaszban meghatározott vizsgálatokat, vagy kérheti azok elvégzését.

| 3.4.4.1. | E dokumentációnak részleteznie kell az ellenőrzött paramétereket, illetve az e melléklet 3.4.4. szakaszában meghatározott egyes meghibásodási típusok esetében meg kell határoznia a járművezetőnek és/vagy a javító/műszaki ellenőrző személyzetnek adott figyelmeztető jelzéseket. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

| 3.4.4.2. | E dokumentációban be kell mutatni azokat a meglévő intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a „rendszer” nem veszélyezteti a jármű biztonságos működését, amikor a „rendszer” teljesítményére olyan környezeti körülmények vannak hatással, mint az éghajlat, a hőmérséklet, a por behatolása, a víz behatolása vagy a jég felhalmozódása. |
| --- | --- |

3.4.4.2.

4.   Ellenőrzés és vizsgálat

| 4.1. | A „rendszer” 3. szakaszban előírt dokumentumokban meghatározott funkcionális működését a következőképpen kell megvizsgálni: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | A „rendszer” működésének ellenőrzése
  A műszaki szolgálat hibamentes állapotban ellenőrzi a „rendszert” azáltal, hogy a gyártó által a fenti 3.2. szakasz szerint bejelentett funkciók közül kiválasztott egyes funkciókat megvizsgál.
  Összetett elektronikus rendszerek esetében e vizsgálatoknak olyan forgatókönyveket is magukban kell foglalniuk, amikor egy bejelentett funkciót hatástalanítanak. |
| --- | --- |

4.1.1.

A műszaki szolgálat hibamentes állapotban ellenőrzi a „rendszert” azáltal, hogy a gyártó által a fenti 3.2. szakasz szerint bejelentett funkciók közül kiválasztott egyes funkciókat megvizsgál.

Összetett elektronikus rendszerek esetében e vizsgálatoknak olyan forgatókönyveket is magukban kell foglalniuk, amikor egy bejelentett funkciót hatástalanítanak.

| 4.1.2. | A 3.4. szakaszban említett biztonsági koncepció ellenőrzése
  Ellenőrizni kell a „rendszernek” az egyes egységekben jelentkező meghibásodásokra adott reakcióját azáltal, hogy az egységen belüli belső meghibásodás hatásának szimulálása érdekében az elektromos vagy mechanikai egységeknek ennek megfelelő kimeneti jeleket továbbítanak. A műszaki szolgálat legalább egy egységben elvégzi ezt az ellenőrzést, azonban nem ellenőrzi a „rendszer” reakcióját azokban az esetekben, amikor az egyes egységekben egyszerre több hiba jelentkezik.
  A műszaki szolgálat megvizsgálja, hogy ezek a vizsgálatok kiterjednek-e a jármű irányíthatóságát és a felhasználó tájékoztatását (az ember-gép felületet, HMI-t) esetlegesen befolyásoló szempontokra. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ellenőrizni kell a „rendszernek” az egyes egységekben jelentkező meghibásodásokra adott reakcióját azáltal, hogy az egységen belüli belső meghibásodás hatásának szimulálása érdekében az elektromos vagy mechanikai egységeknek ennek megfelelő kimeneti jeleket továbbítanak. A műszaki szolgálat legalább egy egységben elvégzi ezt az ellenőrzést, azonban nem ellenőrzi a „rendszer” reakcióját azokban az esetekben, amikor az egyes egységekben egyszerre több hiba jelentkezik.

A műszaki szolgálat megvizsgálja, hogy ezek a vizsgálatok kiterjednek-e a jármű irányíthatóságát és a felhasználó tájékoztatását (az ember-gép felületet, HMI-t) esetlegesen befolyásoló szempontokra.

| 4.1.2.1. | Az ellenőrzés eredményeinek olyan mértékben kell megegyezniük a hibaelemzés dokumentált összefoglalójával, hogy a biztonsági koncepció és a végrehajtás összességében megfelelőként jóváhagyható legyen. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

5.   A műszaki szolgálat általi jelentéstétel

A műszaki szolgálat oly módon készít jelentést az értékelésről, amely lehetővé teszi a nyomonkövethetőséget, azaz a megvizsgált dokumentumverziókat kódokkal látja el, és rögzíti az általa vezetett nyilvántartásba.

A műszaki szolgálat által a típusjóváhagyó hatóságnak benyújtott értékelési adatlap egy lehetséges mintáját e melléklet 1. függeléke tartalmazza.

---

1. függelék

Az elektronikus rendszerek értékelési adatlapjának mintája

A vizsgálati jegyzőkönyv száma:...

| 1. | Azonosítás |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | A jármű gyártmánya: ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Típusazonosító jelölés, amennyiben az fel van tüntetve a járművön: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A jelölés helye: ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ... |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A gyártó hivatalos dokumentumcsomagja:
  A dokumentáció hivatkozási száma: ...
  Az eredeti kiállítás dátuma: ...
  Az utolsó frissítés dátuma: ... |
| --- | --- |

1.7.

A dokumentáció hivatkozási száma: ...

Az eredeti kiállítás dátuma: ...

Az utolsó frissítés dátuma: ...

| 2. | A vizsgált jármű(vek)/rendszer(ek) leírása |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Általános leírás: ... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A „rendszer” valamennyi vezérlő funkciójának bemutatása és a működési módok leírása: ... |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A „rendszeren” belüli alkotóelemek és kapcsolatok leírása és rajzai: ... |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | A gyártó biztonsági koncepciója |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | A jeláram és a működési adatok, illetve azok prioritásainak leírása: ... |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A gyártó nyilatkozata:

  A gyártó(k)...kijelenti(k), hogy a „rendszer” feladatainak teljesítése érdekében kiválasztott stratégia hibamentes állapotban nincs hatással a jármű biztonságos működésére. |
| --- | --- |

3.2.

A gyártó(k)...kijelenti(k), hogy a „rendszer” feladatainak teljesítése érdekében kiválasztott stratégia hibamentes állapotban nincs hatással a jármű biztonságos működésére.

| 3.3. | A szoftver architektúrájának vázlata, valamint a felhasznált tervezési módszerek és eszközök: ... |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A „rendszerbe” beépített, meghibásodás esetére szolgáló tervezési megoldások magyarázata:... |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A „rendszernek” az egyes kockázatok vagy hibák jelentkezése esetén mutatott viselkedésére vonatkozó dokumentált elemzések: ... |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A környezeti körülmények vonatkozásában kidolgozott intézkedések leírása: ... |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A „rendszer” időszakos műszaki felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezések: ... |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A „rendszerrel” kapcsolatban a 152. számú ENSZ-előírás 3. mellékletének 4.1.1. szakasza szerint végzett ellenőrző vizsgálat eredményei: ... |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A biztonsági koncepcióval kapcsolatban a 152. számú ENSZ-előírás 3. mellékletének 4.1.2. szakasza szerint végzett ellenőrző vizsgálat eredményei: ... |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A vizsgálat időpontja: ... |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | E vizsgálat elvégzése és az eredmények jelentése a legutóbb a ..... módosítássorozattal módosított 152. számú ENSZ-előírás ..... alapján történt.
  A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (1)

  Aláírás: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

3.11.

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (1)

Aláírás: ... Dátum: ...

| 3.12. | Típusjóváhagyó hatóság (1)

  Aláírás: . ... Dátum: ... |
| --- | --- |

3.12.

Aláírás: . ... Dátum: ...

| 3.13. | Megjegyzések: ... |
| --- | --- |

3.13.

---

(1)  Különböző személyeknek kell aláírniuk akkor is, ha a műszaki szolgálat és a típusjóváhagyó hatóság azonos. Alternatív megoldásként a jegyzőkönyvvel együtt a típusjóváhagyó hatóságnak külön engedélyt is ki kell adnia.

---

2. függelék

A téves reakció forgatókönyvei

1.   Céljármű

| 1.1. | Két álló, M1 AA limuzin kategóriájú járművet kell elhelyezni úgy, hogy:






  a) | a vizsgált járművel megegyező menetirányba nézzenek; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

a vizsgált járművel megegyező menetirányba nézzenek;

| b) | köztük 4,5 m távolság legyen; |
| --- | --- |

b)

köztük 4,5 m távolság legyen;

| c) | a járművek hátsó része egy vonalban legyen. |
| --- | --- |

c)

a járművek hátsó része egy vonalban legyen.

| 1.2. | A vizsgált járműnek az ezen előírás 5.2.1.4. szakaszában található táblázatban szereplő sebességtartományba tartozó állandó sebességgel legalább 60 métert kell megtennie, és a két álló jármű között kell áthaladnia.
  A vizsgálat alatt a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtatható meg a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállítása. |
| --- | --- |

1.2.

A vizsgálat alatt a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtatható meg a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállítása.

| 1.3. | Az AEBS nem adhat ki ütközésre figyelmeztető jelzést, és nem indíthatja el a vészfékezést. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Gyalogos céltárgy

| 2.1. | A 6.3.2. szakaszban meghatározott gyalogos céltárgyat úgy kell elhelyezni, hogy:






  a) | a vizsgált járművel megegyező menetirányba nézzen; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

a vizsgált járművel megegyező menetirányba nézzen;

| b) | a vizsgált járműnek a céltárgyhoz közelebb eső oldalától a haladás irányában mérve 1 méterre legyen. |
| --- | --- |

b)

a vizsgált járműnek a céltárgyhoz közelebb eső oldalától a haladás irányában mérve 1 méterre legyen.

| 2.2. | A vizsgált járműnek egyenes vonalban, az ezen előírás 5.2.2.4. szakaszában található táblázatban szereplő sebességtartományba tartozó állandó sebességgel legalább 60 métert kell megtennie, hogy elhaladjon a gyalogos céltárgy mellett.
  A vizsgálat alatt a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtatható meg a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállítása. |
| --- | --- |

2.2.

A vizsgálat alatt a kisodródás ellensúlyozása érdekében a kormányberendezésen végrehajtott csekély korrekcióktól eltekintve nem változtatható meg a vizsgált jármű kezelőszerveinek beállítása.

| 2.3. | Az AEBS nem adhat ki ütközésre figyelmeztető jelzést, és nem indíthatja el a vészfékezést. |
| --- | --- |

2.3.

---