# Den Europæiske Unions L 303/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 303 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang17. september 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 303

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang17. september 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 af 15. september 2020 om Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1295 af 16. september 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 for så vidt angår optagelse af aktivstofferne carbetamid, emamectin, flurochloridon, gamma-cyhalothrin, halosulfuronmethyl, ipconazol og tembotrion på listen over stoffer, der er kandidater til substitution (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1296 af 16. september 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 88/97 om bevilling til fritagelse af importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina fra den ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 fastsatte udvidelse af den antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 2474/93 | 20 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 af 15. september 2020 om Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1295 af 16. september 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 for så vidt angår optagelse af aktivstofferne carbetamid, emamectin, flurochloridon, gamma-cyhalothrin, halosulfuronmethyl, ipconazol og tembotrion på listen over stoffer, der er kandidater til substitution (
  1
  )

1

18

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1296 af 16. september 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 88/97 om bevilling til fritagelse af importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina fra den ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 fastsatte udvidelse af den antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 2474/93

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 17.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1294

af 15. september 2020

om Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 33, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen fastlægges det nødvendige lovgivningsmæssige grundlag for en omkostningseffektiv, gennemsigtig og forudsigelig forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen. Målet er at sikre, at energiunionens mål nås, og Unionens langsigtede forpligtelser vedrørende drivhusgasemissioner opfyldes i overensstemmelse med Parisaftalen og navnlig målene og målsætningerne for reduktion af drivhusgasemissioner, energi fra vedvarende energikilder og energieffektivitet. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen fastlægges det nødvendige lovgivningsmæssige grundlag for en omkostningseffektiv, gennemsigtig og forudsigelig forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen. Målet er at sikre, at energiunionens mål nås, og Unionens langsigtede forpligtelser vedrørende drivhusgasemissioner opfyldes i overensstemmelse med Parisaftalen og navnlig målene og målsætningerne for reduktion af drivhusgasemissioner, energi fra vedvarende energikilder og energieffektivitet.

| (2) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (2) indførtes et nyt bindende mål om, at Unionens andel af vedvarende energi for 2030 skal udgøre mindst 32 % af det endelige bruttoenergiforbrug. |
| --- | --- |

(2)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (2) indførtes et nyt bindende mål om, at Unionens andel af vedvarende energi for 2030 skal udgøre mindst 32 % af det endelige bruttoenergiforbrug.

| (3) | Med henblik på at nå Unionens bindende mål om mindst 32 % vedvarende energi i 2030 er det nødvendigt for medlemsstaterne at bidrage med en andel af energi fra vedvarende kilder i det endelige bruttoenergiforbrug. Unionens overordnede bindende mål understøttes af medlemsstaternes forpligtelser til også at udbrede vedvarende energi i sektorerne for opvarmning, køling og transport i henhold til artikel 23 og 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Desuden indeholder forordning (EU) 2018/1999 en vejledende forløbskurve fra 2021 til 2030 for hver medlemsstats bidrag til vedvarende energikilder og Unionens mål med tre referencepunkter, der skal nås i 2022, 2025 og 2027. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på at nå Unionens bindende mål om mindst 32 % vedvarende energi i 2030 er det nødvendigt for medlemsstaterne at bidrage med en andel af energi fra vedvarende kilder i det endelige bruttoenergiforbrug. Unionens overordnede bindende mål understøttes af medlemsstaternes forpligtelser til også at udbrede vedvarende energi i sektorerne for opvarmning, køling og transport i henhold til artikel 23 og 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Desuden indeholder forordning (EU) 2018/1999 en vejledende forløbskurve fra 2021 til 2030 for hver medlemsstats bidrag til vedvarende energikilder og Unionens mål med tre referencepunkter, der skal nås i 2022, 2025 og 2027.

| (4) | For at give medlemsstaterne og Kommissionen mulighed for at foretage tilstrækkelig overvågning og tidlige afhjælpende foranstaltninger bør Kommissionen vurdere, om referencepunkterne i 2022, 2025 og 2027 er nået, bl.a. på grundlag af medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter. |
| --- | --- |

(4)

For at give medlemsstaterne og Kommissionen mulighed for at foretage tilstrækkelig overvågning og tidlige afhjælpende foranstaltninger bør Kommissionen vurdere, om referencepunkterne i 2022, 2025 og 2027 er nået, bl.a. på grundlag af medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter.

| (5) | Hvis Kommissionen i den forbindelse konkluderer, at et eller flere af Unionens referencepunkter ikke er nået, bør de medlemsstater, der ligger under deres nationale referencepunkt, sikre, at der gennemføres yderligere foranstaltninger for at afhjælpe underopfyldelsen af EU's 2030-mål for vedvarende energi. En af disse foranstaltninger kunne bestå i en frivillig finansiel betaling til EU-finansieringsmekanismen for vedvarende energi med det formål helt eller delvist at afhjælpe underopfyldelse for så vidt angår de nationale referencepunkter, idet den vedvarende energi, der produceres af anlæg finansieret af finansieringsmekanismen, statistisk tildeles de deltagende medlemsstater og afspejler deres relative betalinger. Mekanismen bør gøre det lettere for medlemsstaterne at øge hver sektors andel af vedvarende energi inden for sektorerne elektricitet, opvarmning, køling og transport. |
| --- | --- |

(5)

Hvis Kommissionen i den forbindelse konkluderer, at et eller flere af Unionens referencepunkter ikke er nået, bør de medlemsstater, der ligger under deres nationale referencepunkt, sikre, at der gennemføres yderligere foranstaltninger for at afhjælpe underopfyldelsen af EU's 2030-mål for vedvarende energi. En af disse foranstaltninger kunne bestå i en frivillig finansiel betaling til EU-finansieringsmekanismen for vedvarende energi med det formål helt eller delvist at afhjælpe underopfyldelse for så vidt angår de nationale referencepunkter, idet den vedvarende energi, der produceres af anlæg finansieret af finansieringsmekanismen, statistisk tildeles de deltagende medlemsstater og afspejler deres relative betalinger. Mekanismen bør gøre det lettere for medlemsstaterne at øge hver sektors andel af vedvarende energi inden for sektorerne elektricitet, opvarmning, køling og transport.

| (6) | I henhold til direktiv (EU) 2018/2001 skal Kommissionen understøtte medlemsstaternes ambitioner inden for vedvarende energi gennem en befordrende ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler. Støtten bør navnlig tage sigte på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter vedrørende vedvarende energi og styrke regionalt samarbejde mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande gennem fælles projekter, fælles støtteordninger og åbning af støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder for producenter beliggende i andre medlemsstater. I denne forbindelse og med forbehold af kravene i artikel 5 i direktiv (EU) 2018/2001 kan en medlemsstats deltagelse i mekanismen betragtes som en åbning af støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til direktiv (EU) 2018/2001 skal Kommissionen understøtte medlemsstaternes ambitioner inden for vedvarende energi gennem en befordrende ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler. Støtten bør navnlig tage sigte på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter vedrørende vedvarende energi og styrke regionalt samarbejde mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande gennem fælles projekter, fælles støtteordninger og åbning af støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder for producenter beliggende i andre medlemsstater. I denne forbindelse og med forbehold af kravene i artikel 5 i direktiv (EU) 2018/2001 kan en medlemsstats deltagelse i mekanismen betragtes som en åbning af støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder.

| (7) | Med henblik på at støtte udbredelsen af vedvarende energi i hele Unionen bør mekanismen bidrage til den befordrende ramme, navnlig ved at yde støtte i form af lån og tilskud. |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på at støtte udbredelsen af vedvarende energi i hele Unionen bør mekanismen bidrage til den befordrende ramme, navnlig ved at yde støtte i form af lån og tilskud.

| (8) | For at støtte disse to mål, nemlig afhjælpning af underopfyldelse, jf. forordning (EU) 2018/1999, og den befordrende ramme, jf. direktiv (EU) 2018/2001, giver forordning (EU) 2018/1999 Kommissionen beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte de nødvendige bestemmelser for oprettelse og drift af en EU-finansieringsmekanisme for vedvarende energi. |
| --- | --- |

(8)

For at støtte disse to mål, nemlig afhjælpning af underopfyldelse, jf. forordning (EU) 2018/1999, og den befordrende ramme, jf. direktiv (EU) 2018/2001, giver forordning (EU) 2018/1999 Kommissionen beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte de nødvendige bestemmelser for oprettelse og drift af en EU-finansieringsmekanisme for vedvarende energi.

| (9) | I henhold til forordning (EU) 2018/1999 skal mekanismens midler komme fra betalinger fra medlemsstaterne, EU-midler eller bidrag fra den private sektor. Sådanne midler bør regnskabsmæssigt behandles særskilt og under særlige finansieringskilder inden for mekanismens budgetpost. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til forordning (EU) 2018/1999 skal mekanismens midler komme fra betalinger fra medlemsstaterne, EU-midler eller bidrag fra den private sektor. Sådanne midler bør regnskabsmæssigt behandles særskilt og under særlige finansieringskilder inden for mekanismens budgetpost.

| (10) | Som fastsat i artikel 33 i forordning 2018/1999 bør medlemsstaternes supplerende betalinger, som skal finansiere specifikke udgifter såsom støtte til nye projekter vedrørende vedvarende energi i Unionen, behandles som eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3) om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget. Kommissionen bør sikre gennemsigtighed med hensyn til anvendelsen af de eksterne formålsbestemte indtægter ved hjælp af regelmæssig rapportering til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(10)

Som fastsat i artikel 33 i forordning 2018/1999 bør medlemsstaternes supplerende betalinger, som skal finansiere specifikke udgifter såsom støtte til nye projekter vedrørende vedvarende energi i Unionen, behandles som eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3) om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget. Kommissionen bør sikre gennemsigtighed med hensyn til anvendelsen af de eksterne formålsbestemte indtægter ved hjælp af regelmæssig rapportering til medlemsstaterne.

| (11) | EU-finansiering under mekanismen kan kombineres med finansiering fra andre EU-programmer, hvor dette er fastsat i den relevante basisretsakt, og på de betingelser, der er fastsat heri. |
| --- | --- |

(11)

EU-finansiering under mekanismen kan kombineres med finansiering fra andre EU-programmer, hvor dette er fastsat i den relevante basisretsakt, og på de betingelser, der er fastsat heri.

| (12) | Koordineringen med Unionens investeringsstøtteinstrumenter og –midler eller –programmer samt blandingsoperationer under Unionens investeringsstøtteinstrument kan anvendes til at fremme opfyldelsen af mekanismens målsætninger, navnlig ved at gøre det muligt at nedbringe kapitalomkostningerne i værtsmedlemsstaterne og dermed skabe incitamenter for investering i projekter vedrørende vedvarende energi. |
| --- | --- |

(12)

Koordineringen med Unionens investeringsstøtteinstrumenter og –midler eller –programmer samt blandingsoperationer under Unionens investeringsstøtteinstrument kan anvendes til at fremme opfyldelsen af mekanismens målsætninger, navnlig ved at gøre det muligt at nedbringe kapitalomkostningerne i værtsmedlemsstaterne og dermed skabe incitamenter for investering i projekter vedrørende vedvarende energi.

| (13) | Koordineringen af Unionens og medlemsstaternes støtte til nye projekter vedrørende vedvarende energi kan være baseret på den langsigtede plan, der offentliggøres i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(13)

Koordineringen af Unionens og medlemsstaternes støtte til nye projekter vedrørende vedvarende energi kan være baseret på den langsigtede plan, der offentliggøres i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (14) | Bidrag fra den private sektor kan spille en vigtig rolle i finansieringen af mekanismen og fremme udbredelsen af projekter vedrørende vedvarende energi inden for rammerne af mekanismen. Disse bidrag bør medregnes som en tilføjelse til Unionens bindende mål på mindst 32 %. Bidrag fra den private sektor kan således skabe merværdi og sikre additionalitet for projekterne. For at øge gennemsigtigheden af denne additionalitet kan den vedvarende energi, der produceres af projekter, der modtager støtte fra bidrag fra den private sektor, derfor knyttes til det EU-dækkende grønne mærke, der er omhandlet i artikel 19, stk. 13, i direktiv (EU) 2018/2001, i overensstemmelse med den europæiske taksonomi for bæredygtig finansiering. For at fremme bidrag fra den private sektor kan den private enhed, der bidrager til mekanismen, anmode om at modtage oprindelsesgarantier for den energiproduktion, der svarer til dens bidrag, og garantien kan udstedes for energiproduktionen fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med artikel 19 i direktiv (EU) 2018/2001 og med forbehold af den nationale lovgivning. |
| --- | --- |

(14)

Bidrag fra den private sektor kan spille en vigtig rolle i finansieringen af mekanismen og fremme udbredelsen af projekter vedrørende vedvarende energi inden for rammerne af mekanismen. Disse bidrag bør medregnes som en tilføjelse til Unionens bindende mål på mindst 32 %. Bidrag fra den private sektor kan således skabe merværdi og sikre additionalitet for projekterne. For at øge gennemsigtigheden af denne additionalitet kan den vedvarende energi, der produceres af projekter, der modtager støtte fra bidrag fra den private sektor, derfor knyttes til det EU-dækkende grønne mærke, der er omhandlet i artikel 19, stk. 13, i direktiv (EU) 2018/2001, i overensstemmelse med den europæiske taksonomi for bæredygtig finansiering. For at fremme bidrag fra den private sektor kan den private enhed, der bidrager til mekanismen, anmode om at modtage oprindelsesgarantier for den energiproduktion, der svarer til dens bidrag, og garantien kan udstedes for energiproduktionen fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med artikel 19 i direktiv (EU) 2018/2001 og med forbehold af den nationale lovgivning.

| (15) | Forordning (EU) 2018/1999 indeholder bl.a. bestemmelser om støtte fra mekanismen i form af præmier, der betales ud over markedspriserne. De udbud og bud, der er omhandlet i artikel 33 i nævnte forordning, vil blive gennemført ved hjælp af finansiel støtte fra mekanismen i form af tilskud. |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EU) 2018/1999 indeholder bl.a. bestemmelser om støtte fra mekanismen i form af præmier, der betales ud over markedspriserne. De udbud og bud, der er omhandlet i artikel 33 i nævnte forordning, vil blive gennemført ved hjælp af finansiel støtte fra mekanismen i form af tilskud.

| (16) | Mekanismen bør stille tilstrækkelige finansielle midler til rådighed for de tildelte projekter i god tid, hvilket kan indebære forudbetaling af investeringsstøtte eller på grundlag af delmål. |
| --- | --- |

(16)

Mekanismen bør stille tilstrækkelige finansielle midler til rådighed for de tildelte projekter i god tid, hvilket kan indebære forudbetaling af investeringsstøtte eller på grundlag af delmål.

| (17) | Desuden kan mekanismen i henhold til forordning (EU) 2018/1999 yde støtte i form af finansielle instrumenter såsom lavtforrentede lån. For at gennemføre disse finansielle instrumenter og samtidig sikre sammenhæng med bestræbelserne på at strømline Unionens finansielle instrumenter under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 er det hensigtsmæssigt at yde denne støtte gennem andre EU-instrumenter eller -programmer. Omkostningseffektiviteten af støtten kan forbedres ved at kombinere støtteformer, der skal tilbagebetales, og støtteformer, der ikke skal tilbagebetales, f.eks. gennem bidrag til blandingsoperationer under Unionens investeringsstøtteinstrument. |
| --- | --- |

(17)

Desuden kan mekanismen i henhold til forordning (EU) 2018/1999 yde støtte i form af finansielle instrumenter såsom lavtforrentede lån. For at gennemføre disse finansielle instrumenter og samtidig sikre sammenhæng med bestræbelserne på at strømline Unionens finansielle instrumenter under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 er det hensigtsmæssigt at yde denne støtte gennem andre EU-instrumenter eller -programmer. Omkostningseffektiviteten af støtten kan forbedres ved at kombinere støtteformer, der skal tilbagebetales, og støtteformer, der ikke skal tilbagebetales, f.eks. gennem bidrag til blandingsoperationer under Unionens investeringsstøtteinstrument.

| (18) | Mekanismen bør fordele støtten gennem konkurrenceprægede indkaldelser af forslag til nye projekter vedrørende vedvarende energi, hvorved alle teknologier, der defineres som teknologier vedrørende vedvarende energi i henhold til direktiv (EU) 2018/2001, bør kunne komme i betragtning til støtte under finansieringsmekanismen. Energilagring bør kun kunne komme i betragtning til støtte fra mekanismen, hvis den indføres i sammenhæng med ny kapacitet af vedvarende energi. De projekter vedrørende vedvarende energi, der understøttes gennem mekanismen, bør fuldt ud overholde den relevante EU-lovgivning og national miljølovgivning og bør fuldt ud respektere folkeretten. |
| --- | --- |

(18)

Mekanismen bør fordele støtten gennem konkurrenceprægede indkaldelser af forslag til nye projekter vedrørende vedvarende energi, hvorved alle teknologier, der defineres som teknologier vedrørende vedvarende energi i henhold til direktiv (EU) 2018/2001, bør kunne komme i betragtning til støtte under finansieringsmekanismen. Energilagring bør kun kunne komme i betragtning til støtte fra mekanismen, hvis den indføres i sammenhæng med ny kapacitet af vedvarende energi. De projekter vedrørende vedvarende energi, der understøttes gennem mekanismen, bør fuldt ud overholde den relevante EU-lovgivning og national miljølovgivning og bør fuldt ud respektere folkeretten.

| (19) | Kommissionen bør på grundlag af de præferencer, som værtsmedlemsstaterne og de bidragydende medlemsstater har givet udtryk for, i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001, kunne begrænse tilskudsprocedurerne til specifikke teknologier, hvis åbning af støtten for alle producenter af energi fra vedvarende energikilder vil føre til et suboptimalt resultat, navnlig for så vidt angår elektricitet. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bør på grundlag af de præferencer, som værtsmedlemsstaterne og de bidragydende medlemsstater har givet udtryk for, i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001, kunne begrænse tilskudsprocedurerne til specifikke teknologier, hvis åbning af støtten for alle producenter af energi fra vedvarende energikilder vil føre til et suboptimalt resultat, navnlig for så vidt angår elektricitet.

| (20) | Kommissionen kan i henhold til artikel 3, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 og på grundlag af de udtrykte præferencer fra værtsmedlemsstaterne og de bidragydende medlemsstater tilrettelægge særlige tilskudsprocedurer, der tager sigte på at støtte mindre projekter eller innovative projekter, herunder projekter i regioner i den yderste periferi og på isolerede eller små øer, som en del af mekanismens bidrag til den befordrende ramme. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen kan i henhold til artikel 3, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 og på grundlag af de udtrykte præferencer fra værtsmedlemsstaterne og de bidragydende medlemsstater tilrettelægge særlige tilskudsprocedurer, der tager sigte på at støtte mindre projekter eller innovative projekter, herunder projekter i regioner i den yderste periferi og på isolerede eller små øer, som en del af mekanismens bidrag til den befordrende ramme.

| (21) | Mekanismens tilskudsprocedure bør sikre tilstrækkelig konkurrence for at gøre det muligt for ansøgerne at angive deres reelle omkostninger og undgå konkurrencebegrænsende adfærd, minimere transaktionsomkostningerne for Kommissionen og ansøgerne og øge sandsynligheden for, at den valgte ansøger etablerer nye projekter vedrørende vedvarende energi. |
| --- | --- |

(21)

Mekanismens tilskudsprocedure bør sikre tilstrækkelig konkurrence for at gøre det muligt for ansøgerne at angive deres reelle omkostninger og undgå konkurrencebegrænsende adfærd, minimere transaktionsomkostningerne for Kommissionen og ansøgerne og øge sandsynligheden for, at den valgte ansøger etablerer nye projekter vedrørende vedvarende energi.

| (22) | I overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 bør støtte til projekter, der finansieres af medlemsstaternes frivillige betalinger udpeget af medlemsstaten til at afhjælpe underopfyldelse i medlemsstatens vejledende forløbskurve, tildeles de projekter, der tilbyder den laveste pris eller præmie. Andre tildelingskriterier samt støtteberettigelses- eller udvælgelseskriterier kan fastsættes for projekter under mekanismens befordrende ramme, herunder for så vidt angår projekternes indvirkning på miljøet. |
| --- | --- |

(22)

I overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 bør støtte til projekter, der finansieres af medlemsstaternes frivillige betalinger udpeget af medlemsstaten til at afhjælpe underopfyldelse i medlemsstatens vejledende forløbskurve, tildeles de projekter, der tilbyder den laveste pris eller præmie. Andre tildelingskriterier samt støtteberettigelses- eller udvælgelseskriterier kan fastsættes for projekter under mekanismens befordrende ramme, herunder for så vidt angår projekternes indvirkning på miljøet.

| (23) | Udbetalingen af mekanismens støtte bør også kædes sammen med verificerede forøgelser af kapaciteten for vedvarende energi eller produktionen af vedvarende energi inden for sektorerne elektricitet, opvarmning, køling eller transport, der leveres af de projekter, der tildeles tilskud gennem mekanismen. Sådanne resultater skal specificeres i tilskudsaftalen, og betydelig underpræstation i forhold til planlagte kapacitetsforøgelser (kW) eller leveret energi som fastsat i tilskudsaftalen kan føre til, at den godkendende myndighed anvender de relevante bestemmelser om suspension, afslutning eller nedsættelse i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(23)

Udbetalingen af mekanismens støtte bør også kædes sammen med verificerede forøgelser af kapaciteten for vedvarende energi eller produktionen af vedvarende energi inden for sektorerne elektricitet, opvarmning, køling eller transport, der leveres af de projekter, der tildeles tilskud gennem mekanismen. Sådanne resultater skal specificeres i tilskudsaftalen, og betydelig underpræstation i forhold til planlagte kapacitetsforøgelser (kW) eller leveret energi som fastsat i tilskudsaftalen kan føre til, at den godkendende myndighed anvender de relevante bestemmelser om suspension, afslutning eller nedsættelse i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| (24) | Mekanismen bør gennemføres i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning og præstation som fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Kommissionen bør navnlig træffe passende foranstaltninger for at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktiviteter, der finansieres i henhold til denne forordning, f.eks. gennem forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, svig eller misligholdelse af forpligtelser, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb. |
| --- | --- |

(24)

Mekanismen bør gennemføres i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning og præstation som fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Kommissionen bør navnlig træffe passende foranstaltninger for at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktiviteter, der finansieres i henhold til denne forordning, f.eks. gennem forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, svig eller misligholdelse af forpligtelser, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb.

| (25) | Hvis en tilskudsprocedure ikke lykkes, bør Kommissionen give den bidragydende medlemsstat mulighed for enten at få tilbagebetalt det beløb, den har bidraget med, eller afvente, at Kommissionen tilrettelægger en ny indkaldelse, eftersom midlerne i mekanismen, der kan betragtes som eksterne formålsbestemte indtægter, automatisk kan fremføres. Med henblik herpå bør der indføres et korrekt regnskabssystem. Hvis medlemsstaten afventer, at Kommissionen tilrettelægger en ny indkaldelse, bør den anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999, indtil den nye indkaldelse er tilrettelagt. |
| --- | --- |

(25)

Hvis en tilskudsprocedure ikke lykkes, bør Kommissionen give den bidragydende medlemsstat mulighed for enten at få tilbagebetalt det beløb, den har bidraget med, eller afvente, at Kommissionen tilrettelægger en ny indkaldelse, eftersom midlerne i mekanismen, der kan betragtes som eksterne formålsbestemte indtægter, automatisk kan fremføres. Med henblik herpå bør der indføres et korrekt regnskabssystem. Hvis medlemsstaten afventer, at Kommissionen tilrettelægger en ny indkaldelse, bør den anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999, indtil den nye indkaldelse er tilrettelagt.

| (26) | Hvis ansøgeren undlader at gennemføre projektet og for at beskytte medlemsstaternes berettigede forventninger, bør de medlemsstater, der deltager i et projekt, som ikke er blevet gennemført af ansøgeren, anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i henhold til artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 for en mængde energi, der beregnes og regnskabsmæssigt behandles særskilt af Kommissionen på grundlag af den forventede produktionskapacitet, den pågældende medlemsstats finansielle bidrag og prisloftet for den indkaldelse, som denne medlemsstat har givet tilsagn om at deltage i, i den periode, hvor projektet ville have givet anledning til statistiske fordele i henhold til artikel 27, stk. 2. Dette bør ikke berøre Unionens mål for vedvarende energi i 2030 på mindst 32 % i henhold til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(26)

Hvis ansøgeren undlader at gennemføre projektet og for at beskytte medlemsstaternes berettigede forventninger, bør de medlemsstater, der deltager i et projekt, som ikke er blevet gennemført af ansøgeren, anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i henhold til artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 for en mængde energi, der beregnes og regnskabsmæssigt behandles særskilt af Kommissionen på grundlag af den forventede produktionskapacitet, den pågældende medlemsstats finansielle bidrag og prisloftet for den indkaldelse, som denne medlemsstat har givet tilsagn om at deltage i, i den periode, hvor projektet ville have givet anledning til statistiske fordele i henhold til artikel 27, stk. 2. Dette bør ikke berøre Unionens mål for vedvarende energi i 2030 på mindst 32 % i henhold til direktiv (EU) 2018/2001.

| (27) | Med hensyn til tilskudsprocedurerne bør Kommissionen gennemføre finansieringsmekanismen direkte eller gennem et forvaltningsorgan. I overensstemmelse med artikel 69 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 bør Kommissionen kunne delegere specifikke gennemførelsesopgaver til et forvaltningsorgan, hvor det er relevant, såsom udarbejdelse af indkaldelser af forslag, evalueringsproceduren, kontraktforvaltningen af tilskud og overvågningen af projektgennemførelsen. Med hensyn til støtte i enhver form, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, bortset fra tilskud, vil den blive gennemført ved hjælp af andre EU-instrumenter eller -programmer ved at overdrage budgetgennemførelsesopgaver. |
| --- | --- |

(27)

Med hensyn til tilskudsprocedurerne bør Kommissionen gennemføre finansieringsmekanismen direkte eller gennem et forvaltningsorgan. I overensstemmelse med artikel 69 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 bør Kommissionen kunne delegere specifikke gennemførelsesopgaver til et forvaltningsorgan, hvor det er relevant, såsom udarbejdelse af indkaldelser af forslag, evalueringsproceduren, kontraktforvaltningen af tilskud og overvågningen af projektgennemførelsen. Med hensyn til støtte i enhver form, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, bortset fra tilskud, vil den blive gennemført ved hjælp af andre EU-instrumenter eller -programmer ved at overdrage budgetgennemførelsesopgaver.

| (28) | I henhold til artikel 33, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 bevarer værtslande retten til at beslutte, hvorvidt og i givet fald på hvilke betingelser de tillader, at anlæg, der er beliggende på deres område, modtager støtte fra mekanismen. I overensstemmelse med denne bestemmelse bør værtsmedlemsstaten kunne tilkendegive præferencer vedrørende indkaldelser af forslag, der skal gennemføres under mekanismen, i det omfang de vedrører gennemførelsen af projektet på deres område, herunder også for så vidt angår projekternes indvirkning på miljøet. |
| --- | --- |

(28)

I henhold til artikel 33, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 bevarer værtslande retten til at beslutte, hvorvidt og i givet fald på hvilke betingelser de tillader, at anlæg, der er beliggende på deres område, modtager støtte fra mekanismen. I overensstemmelse med denne bestemmelse bør værtsmedlemsstaten kunne tilkendegive præferencer vedrørende indkaldelser af forslag, der skal gennemføres under mekanismen, i det omfang de vedrører gennemførelsen af projektet på deres område, herunder også for så vidt angår projekternes indvirkning på miljøet.

| (29) | I betragtning af mekanismens dobbelte formål, nemlig på den ene side at skulle afhjælpe en underopfyldelse, jf. artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999, og på den anden side at skulle støtte den befordrende ramme, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, bør medlemsstaterne spille en vigtig rolle i gennemførelsen af mekanismen. |
| --- | --- |

(29)

I betragtning af mekanismens dobbelte formål, nemlig på den ene side at skulle afhjælpe en underopfyldelse, jf. artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999, og på den anden side at skulle støtte den befordrende ramme, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, bør medlemsstaterne spille en vigtig rolle i gennemførelsen af mekanismen.

| (30) | Den vedvarende energi, der hvert år produceres af anlæg, der modtager finansiel støtte, som ikke skal tilbagebetales, bør statistisk tildeles de deltagende medlemsstater på en måde, der afspejler de relative finansielle bidrag og fordelingen af de statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater, der er fastsat i den pågældende indkaldelse af forslag. Den statistisk tildelte vedvarende energi bør indgå i beregningen af andelen af energi fra vedvarende energikilder i de deltagende medlemsstater i henhold til artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001. I perioden mellem undertegnelsen af tilskudsaftalen for et projekt og påbegyndelsen af produktionen af vedvarende energi fra projektet bør de deltagende medlemsstater anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 for en mængde energi, der beregnes på grundlag af projektets forventede produktionskapacitet, den pågældende medlemsstats finansielle bidrag og prisloftet for indkaldelsen. Efter denne periode bør medlemsstaterne anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 for den faktisk producerede mængde energi. Vedvarende energi produceret i anlæg, der udelukkende blev finansieret af andre kilder end medlemsstaternes betalinger, bør ikke medregnes statistisk i medlemsstaternes nationale bidrag, men i EU-målet om mindst 32 % af det endelige energiforbrug i 2030. |
| --- | --- |

(30)

Den vedvarende energi, der hvert år produceres af anlæg, der modtager finansiel støtte, som ikke skal tilbagebetales, bør statistisk tildeles de deltagende medlemsstater på en måde, der afspejler de relative finansielle bidrag og fordelingen af de statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater, der er fastsat i den pågældende indkaldelse af forslag. Den statistisk tildelte vedvarende energi bør indgå i beregningen af andelen af energi fra vedvarende energikilder i de deltagende medlemsstater i henhold til artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001. I perioden mellem undertegnelsen af tilskudsaftalen for et projekt og påbegyndelsen af produktionen af vedvarende energi fra projektet bør de deltagende medlemsstater anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 for en mængde energi, der beregnes på grundlag af projektets forventede produktionskapacitet, den pågældende medlemsstats finansielle bidrag og prisloftet for indkaldelsen. Efter denne periode bør medlemsstaterne anses for at have truffet supplerende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 for den faktisk producerede mængde energi. Vedvarende energi produceret i anlæg, der udelukkende blev finansieret af andre kilder end medlemsstaternes betalinger, bør ikke medregnes statistisk i medlemsstaternes nationale bidrag, men i EU-målet om mindst 32 % af det endelige energiforbrug i 2030.

| (31) | Både bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater har derfor store incitamenter til at deltage i mekanismen og bør derfor drage fordel af fordelingen af statistiske fordele. For så vidt angår de bidragydende medlemsstater bør mekanismen give dem mulighed for at opnå tildeling af vedvarende energi for hver betalt euro, drage fordel af omkostningsbesparelser og billig vedvarende energi på tværs af sektorer sammenlignet med en rent national udbredelse af vedvarende energikilder og lave transaktionsomkostninger. Desuden bør mekanismen gøre det lettere at overholde deres 2020-referencemål for vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(31)

Både bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater har derfor store incitamenter til at deltage i mekanismen og bør derfor drage fordel af fordelingen af statistiske fordele. For så vidt angår de bidragydende medlemsstater bør mekanismen give dem mulighed for at opnå tildeling af vedvarende energi for hver betalt euro, drage fordel af omkostningsbesparelser og billig vedvarende energi på tværs af sektorer sammenlignet med en rent national udbredelse af vedvarende energikilder og lave transaktionsomkostninger. Desuden bør mekanismen gøre det lettere at overholde deres 2020-referencemål for vedvarende energikilder.

| (32) | Mekanismen bør gøre det muligt for værtsmedlemsstaterne at opnå en række potentielt omkostningsfri fordele, drage fordel af lokale investeringer og jobskabelse, drage fordel af reduktioner af drivhusgasemissioner og forbedret luftkvalitet, modernisere deres nationale energisystemer og mindske afhængigheden af import. Desuden bør værtsmedlemsstaterne modtage statistiske fordele vedrørende de omkostninger, som det relevante projekt genererer, f.eks. netomkostninger. For at dække omkostningerne er det berettiget, at disse statistiske fordele også modtages af værtsmedlemsstaterne, hvis anlægget er finansieret af andre kilder end medlemsstaternes betalinger. |
| --- | --- |

(32)

Mekanismen bør gøre det muligt for værtsmedlemsstaterne at opnå en række potentielt omkostningsfri fordele, drage fordel af lokale investeringer og jobskabelse, drage fordel af reduktioner af drivhusgasemissioner og forbedret luftkvalitet, modernisere deres nationale energisystemer og mindske afhængigheden af import. Desuden bør værtsmedlemsstaterne modtage statistiske fordele vedrørende de omkostninger, som det relevante projekt genererer, f.eks. netomkostninger. For at dække omkostningerne er det berettiget, at disse statistiske fordele også modtages af værtsmedlemsstaterne, hvis anlægget er finansieret af andre kilder end medlemsstaternes betalinger.

| (33) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Energiunionen, der er nedsat ved artikel 44 i forordning (EU) 2018/1999 — |
| --- | --- |

(33)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Energiunionen, der er nedsat ved artikel 44 i forordning (EU) 2018/1999 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastsætter de bestemmelser, der er nødvendige for gennemførelsen af EU-finansieringsmekanismen for vedvarende energi (»mekanismen«) og dens funktion.

Artikel 2

Mål

1.   Mekanismen støtter udbredelsen af vedvarende energi i hele Unionen.

2.   Til dette formål opfylder mekanismen følgende to funktioner:

| a) | der ydes støtte til nye projekter vedrørende vedvarende energi i Unionen med henblik på at afhjælpe underopfyldelsen af den vejledende forløbskurve i Unionen, jf. artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999 (»afhjælpning af underopfyldelse«) |
| --- | --- |

a)

der ydes støtte til nye projekter vedrørende vedvarende energi i Unionen med henblik på at afhjælpe underopfyldelsen af den vejledende forløbskurve i Unionen, jf. artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999 (»afhjælpning af underopfyldelse«)

| b) | der bidrages til den befordrende ramme, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, og derved støttes udbredelsen af vedvarende energi i hele Unionen, uanset om der er en underopfyldelse af den vejledende EU-forløbskurve (»den befordrende ramme«). |
| --- | --- |

b)

der bidrages til den befordrende ramme, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, og derved støttes udbredelsen af vedvarende energi i hele Unionen, uanset om der er en underopfyldelse af den vejledende EU-forløbskurve (»den befordrende ramme«).

3.   Medmindre andet er fastsat i denne forordning, fordeler mekanismen sine midler til støtte for udbredelsen af vedvarende energi i hele Unionen i overensstemmelse med reglerne i denne forordning uden sondring mellem de to funktioner, der er omhandlet i denne artikels stk. 2.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »mekanismen«: EU-finansieringsmekanismen for vedvarende energi, jf. artikel 33 i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

1)

»mekanismen«: EU-finansieringsmekanismen for vedvarende energi, jf. artikel 33 i forordning (EU) 2018/1999

| 2) | »mekanismens funktioner«: både afhjælpning af underopfyldelse og den befordrende ramme i EU-finansieringsmekanismen for vedvarende energi |
| --- | --- |

2)

»mekanismens funktioner«: både afhjælpning af underopfyldelse og den befordrende ramme i EU-finansieringsmekanismen for vedvarende energi

| 3) | »bidragydende medlemsstat«: en medlemsstat, der foretager en direkte betaling til mekanismen, jf. artikel 33, stk. 1 eller 2, i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

3)

»bidragydende medlemsstat«: en medlemsstat, der foretager en direkte betaling til mekanismen, jf. artikel 33, stk. 1 eller 2, i forordning (EU) 2018/1999

| 4) | »værtsmedlemsstat«: en medlemsstat, der tillader installation af fysiske anlæg til produktion af vedvarende energi, der finansieres ved hjælp af mekanismen, på sit område |
| --- | --- |

4)

»værtsmedlemsstat«: en medlemsstat, der tillader installation af fysiske anlæg til produktion af vedvarende energi, der finansieres ved hjælp af mekanismen, på sit område

| 5) | »deltagende medlemsstater«: både bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater |
| --- | --- |

5)

»deltagende medlemsstater«: både bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater

| 6) | »projektinitiativtager«: person eller enhed, der udvikler et projekt vedrørende vedvarende energi |
| --- | --- |

6)

»projektinitiativtager«: person eller enhed, der udvikler et projekt vedrørende vedvarende energi

| 7) | »EU-midler«: enhver form for finansiel støtte fra Unionen, herunder Unionens investeringsstøtteinstrumenter samt midler eller programmer, hvormed finansielle instrumenter stilles til rådighed, uanset om de indgår i Den Europæiske Unions budget eller ej |
| --- | --- |

7)

»EU-midler«: enhver form for finansiel støtte fra Unionen, herunder Unionens investeringsstøtteinstrumenter samt midler eller programmer, hvormed finansielle instrumenter stilles til rådighed, uanset om de indgår i Den Europæiske Unions budget eller ej

| 8) | »frivillig finansiel betaling«: en betaling, som medlemsstaterne foretager til afhjælpning af underopfyldelse i overensstemmelse med artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

8)

»frivillig finansiel betaling«: en betaling, som medlemsstaterne foretager til afhjælpning af underopfyldelse i overensstemmelse med artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999

| 9) | »supplerende betalinger«: betalinger, som medlemsstaterne foretager direkte til den befordrende ramme i overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

9)

»supplerende betalinger«: betalinger, som medlemsstaterne foretager direkte til den befordrende ramme i overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2018/1999

| 10) | »betaling«: både supplerende betaling og frivillig finansiel betaling |
| --- | --- |

10)

»betaling«: både supplerende betaling og frivillig finansiel betaling

| 11) | »koordinering«: koordinering mellem finansieringsmekanismen og ethvert andet EU-finansieringsinstrument eller nationalt finansieringsinstrument i overensstemmelse med artikel 24 |
| --- | --- |

11)

»koordinering«: koordinering mellem finansieringsmekanismen og ethvert andet EU-finansieringsinstrument eller nationalt finansieringsinstrument i overensstemmelse med artikel 24

| 12) | »blandingsoperation«: operation, der støttes over EU-budgettet, og som kombinerer enten støtte, der ikke skal tilbagebetales, og tilbagebetalingspligtige støtteformer eller tilbagebetalingspligtige støtteformer fra EU-budgettet med tilbagebetalingspligtige støtteformer fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |
| --- | --- |

12)

»blandingsoperation«: operation, der støttes over EU-budgettet, og som kombinerer enten støtte, der ikke skal tilbagebetales, og tilbagebetalingspligtige støtteformer eller tilbagebetalingspligtige støtteformer fra EU-budgettet med tilbagebetalingspligtige støtteformer fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

| 13) | »prisloft«: den maksimale pris pr. kWh eller kW, der kan tildeles i forbindelse med en bestemt indkaldelse, og hvor ansøgninger, der overstiger denne, udelukkes fra tilskudsproceduren |
| --- | --- |

13)

»prisloft«: den maksimale pris pr. kWh eller kW, der kan tildeles i forbindelse med en bestemt indkaldelse, og hvor ansøgninger, der overstiger denne, udelukkes fra tilskudsproceduren

| 14) | »energi fra vedvarende energikilder« eller »vedvarende energi«: har samme betydning som i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

14)

»energi fra vedvarende energikilder« eller »vedvarende energi«: har samme betydning som i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001

| 15) | »supplerende enhed«: en defineret størrelse af produktionskapacitet (kW) eller produceret energi (kWh) i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001, som udelukkende kan tilskrives gennemførelsen af den støtte, der ydes gennem mekanismen |
| --- | --- |

15)

»supplerende enhed«: en defineret størrelse af produktionskapacitet (kW) eller produceret energi (kWh) i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001, som udelukkende kan tilskrives gennemførelsen af den støtte, der ydes gennem mekanismen

| 16) | »pay-as-bid«: en tilskudsprocedure, hvor ansøgerne tildeles et tilskud svarende til prisen pr. supplerende enhed, der tilbydes i deres ansøgning |
| --- | --- |

16)

»pay-as-bid«: en tilskudsprocedure, hvor ansøgerne tildeles et tilskud svarende til prisen pr. supplerende enhed, der tilbydes i deres ansøgning

| 17) | »pay-as-clear«: en tilskudsprocedure, hvor ansøgerne tildeles et tilskud svarende til prisen pr. supplerende enhed bestemt ved lukningen af tilskudsproceduren |
| --- | --- |

17)

»pay-as-clear«: en tilskudsprocedure, hvor ansøgerne tildeles et tilskud svarende til prisen pr. supplerende enhed bestemt ved lukningen af tilskudsproceduren

| 18) | »variabel præmie«: operationel støtte i form af en præmie, der beregnes som forskellen mellem en gennemsnitlig engrospris i det prisområde, hvor anlægget er beliggende, og den pris, der fastsættes efter tilskudsproceduren |
| --- | --- |

18)

»variabel præmie«: operationel støtte i form af en præmie, der beregnes som forskellen mellem en gennemsnitlig engrospris i det prisområde, hvor anlægget er beliggende, og den pris, der fastsættes efter tilskudsproceduren

| 19) | »fast præmie«: operationel støtte i form af en præmie pr. kWh ud over markedsprisen, som fastsættes efter tilskudsproceduren |
| --- | --- |

19)

»fast præmie«: operationel støtte i form af en præmie pr. kWh ud over markedsprisen, som fastsættes efter tilskudsproceduren

| 20) | »investeringsstøtte«: betalinger fra mekanismen vedrørende installering af kapacitet for supplerende enheder pr. kW |
| --- | --- |

20)

»investeringsstøtte«: betalinger fra mekanismen vedrørende installering af kapacitet for supplerende enheder pr. kW

| 21) | »operationel støtte«: bidrag fra mekanismen, som vedrører en virksomheds løbende drift, og som udbetales for hver supplerende enhed kWh, der produceres. |
| --- | --- |

21)

»operationel støtte«: bidrag fra mekanismen, som vedrører en virksomheds løbende drift, og som udbetales for hver supplerende enhed kWh, der produceres.

Artikel 4

Finansieringskilder

1.   I henhold til artikel 33 i forordning (EU) 2018/1999 kan foranstaltningerne under mekanismen finansieres ved hjælp af betalinger fra medlemsstaterne, EU-midler eller bidrag fra den private sektor.

2.   Mekanismen kan modtage frivillige betalinger fra medlemsstaterne i henhold til artikel 32, stk. 3, litra d), i forordning (EU) 2018/1999 eller supplerende betalinger fra medlemsstaterne i henhold til artikel 33, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2018/1999.

3.   Mekanismen kan modtage budgetbidrag fra andre EU-programmer i overensstemmelse med gældende basisretsakter. Hvis disse gældende basisretsakter giver mulighed herfor, anvendes disse bidrag i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning, navnlig for at bidrage til den befordrende ramme, der er omhandlet i artikel 3, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Kommissionen beslutter, hvilke indkaldelser disse bidrag skal anvendes til.

4.   Mekanismen kan modtage bidrag fra den private sektor fra enhver privat enhed, hvad enten det er en fysisk eller en juridisk person. Før den private enhed yder sit bidrag til mekanismen, kan den private enhed angive en præference for den indkaldelse af forslag, som betalingen er tiltænkt, eller en type teknologi eller slutanvendelse, som den er villig til at støtte, uden at forvride konkurrencen på markedet, og kan anmode om at modtage oprindelsesgarantier, som kunne udstedes for produktionen af vedvarende energi. Kommissionen kan tage hensyn til denne præference, som ikke er bindende for Kommissionen. Inden for tre måneder fra modtagelsen af oplysningerne om de endelige elementer i forslagsindkaldelsen yder den private enhed sit bidrag til mekanismen.

Artikel 5

Gennemførelse og former for finansiering

1.   Mekanismen gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c).

2.   I overensstemmelse med artikel 33 i forordning (EU) 2018/1999 skal mekanismen opfylde målene i artikel 2 ved at yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, herunder tilskud. Den kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

3.   Mekanismen kan også opfylde de mål, der er fastsat i artikel 2, ved at tildele den finansielle støtte koordineret med andre instrumenter og EU-programmer som omhandlet i kapitel III.

Artikel 6

Mekanismens bidrag til den befordrende ramme

1.   Mekanismen bidrager til den befordrende ramme i henhold til artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, bl.a. med det formål at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter vedrørende vedvarende energi og fremme det regionale samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og tredjelande. Med henblik herpå:

| a) | kan Kommissionen tildele EU-midler, der modtages i henhold til artikel 4, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

kan Kommissionen tildele EU-midler, der modtages i henhold til artikel 4, stk. 3

| b) | kan den støtte, der tildeles gennem mekanismen, koordineres med finansiering fra andre nationale programmer eller EU-programmer og/eller -instrumenter i henhold til bestemmelserne i denne forordning. |
| --- | --- |

b)

kan den støtte, der tildeles gennem mekanismen, koordineres med finansiering fra andre nationale programmer eller EU-programmer og/eller -instrumenter i henhold til bestemmelserne i denne forordning.

2.   Når mekanismen yder støtte som en del af bidraget til den befordrende ramme, finder principperne i tilskudsproceduren i henhold til artikel 15, stk. 4, og andre relevante bestemmelser i denne forordning anvendelse i overensstemmelse hermed.

KAPITEL II

STØTTE, DER IKKE SKAL TILBAGEBETALES, I FORM AF TILSKUD

AFSNIT I

Interessetilkendegivelse fra medlemsstaterne og tilskudsprocedure

Artikel 7

Interessetilkendegivelse fra medlemsstaterne

1.   Kommissionen opfordrer hvert år medlemsstaterne til at tilkendegive deres interesse i at deltage som bidragydende medlemsstat og/eller værtsmedlemsstat i tilskudsprocedurer, der tilrettelægges af mekanismen, og deler en vejledende kalender med medlemsstaterne, der dækker de proceduremæssige skridt fra interessetilkendegivelse til indkaldelserne af forslag, samt en angivelse af, hvornår Kommissionen agter at tilrettelægge den næste indkaldelse af interessetilkendegivelser.

2.   Medlemsstater, der er interesseret i at deltage som værtslande og, hvor det er relevant, tredjelande i overensstemmelse med kravene i artikel 11 i direktiv (EU) 2018/2001, forelægger som minimum Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | maksimal samlet kapacitet eller vedvarende energi, der produceres på værtsmedlemsstatens område, og som er til rådighed for projekter, der støttes af mekanismen, herunder pr. teknologi og år, hvor det er relevant |
| --- | --- |

a)

maksimal samlet kapacitet eller vedvarende energi, der produceres på værtsmedlemsstatens område, og som er til rådighed for projekter, der støttes af mekanismen, herunder pr. teknologi og år, hvor det er relevant

| b) | foretrukne teknologier eller slutanvendelser |
| --- | --- |

b)

foretrukne teknologier eller slutanvendelser

| c) | maksimal kapacitet eller vedvarende energi produceret af projekter, pr. teknologi, hvor det er relevant |
| --- | --- |

c)

maksimal kapacitet eller vedvarende energi produceret af projekter, pr. teknologi, hvor det er relevant

| d) | stedrelaterede eller geografiske begrænsninger, hvor det er relevant |
| --- | --- |

d)

stedrelaterede eller geografiske begrænsninger, hvor det er relevant

| e) | den ønskede minimumsandel af statistiske fordele, der skal fordeles til en værtsmedlemsstat i overensstemmelse med artikel 27, pr. teknologi, hvor det er relevant, herunder et skøn over systemintegrationsomkostningerne |
| --- | --- |

e)

den ønskede minimumsandel af statistiske fordele, der skal fordeles til en værtsmedlemsstat i overensstemmelse med artikel 27, pr. teknologi, hvor det er relevant, herunder et skøn over systemintegrationsomkostningerne

| f) | angivelse pr. teknologi af den nationale reguleringsordning, der gælder for projektinitiativtagere, for så vidt angår fordelingen af netomkostninger |
| --- | --- |

f)

angivelse pr. teknologi af den nationale reguleringsordning, der gælder for projektinitiativtagere, for så vidt angår fordelingen af netomkostninger

| g) | andre præferencer eller begrænsninger, herunder miljøkriterier, understøttet af en forklaring. |
| --- | --- |

g)

andre præferencer eller begrænsninger, herunder miljøkriterier, understøttet af en forklaring.

3.   Medlemsstater, der er interesseret i at deltage som bidragydende medlemsstat, forelægger som minimum Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | mængden af produceret vedvarende energi udtrykt i kWh, som de har til hensigt at støtte gennem mekanismen og drage fordel af med hensyn til statistisk tildeling |
| --- | --- |

a)

mængden af produceret vedvarende energi udtrykt i kWh, som de har til hensigt at støtte gennem mekanismen og drage fordel af med hensyn til statistisk tildeling

| b) | et vejledende maksimumbudget pr. kWh/kW, som de kan udbetale for at opnå deres statistiske fordel |
| --- | --- |

b)

et vejledende maksimumbudget pr. kWh/kW, som de kan udbetale for at opnå deres statistiske fordel

| c) | maksimalt forventet finansielt bidrag i EUR til finansieringsmekanismen pr. tilskudsprocedure |
| --- | --- |

c)

maksimalt forventet finansielt bidrag i EUR til finansieringsmekanismen pr. tilskudsprocedure

| d) | præference for teknologineutrale, multiteknologiske, teknologispecifikke, projektspecifikke eller slutanvendelsesspecifikke tilskudsprocedurer i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

d)

præference for teknologineutrale, multiteknologiske, teknologispecifikke, projektspecifikke eller slutanvendelsesspecifikke tilskudsprocedurer i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| e) | den ønskede minimumsandel af statistiske fordele, som fordeles til dem i overensstemmelse med artikel 27, pr. teknologi, hvor det er relevant |
| --- | --- |

e)

den ønskede minimumsandel af statistiske fordele, som fordeles til dem i overensstemmelse med artikel 27, pr. teknologi, hvor det er relevant

| f) | andre præferencer, der er relevante for deres finansielle bidrag, herunder miljøkriterier. |
| --- | --- |

f)

andre præferencer, der er relevante for deres finansielle bidrag, herunder miljøkriterier.

4.   Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (4) offentliggør Kommissionen ingen af de oplysninger, som en medlemsstat forelægger som led i interessetilkendegivelsen, medmindre den pågældende medlemsstat udtrykkeligt har givet tilladelse hertil.

5.   Kommissionen tager hensyn til oplysningerne fra værtsmedlemsstaten og de bidragydende medlemsstater i henhold til denne artikel med henblik på at udforme indkaldelserne af forslag og navnlig:

| a) | indkaldelsens mål |
| --- | --- |

a)

indkaldelsens mål

| b) | form af tilskud (investeringer eller operationel støtte) |
| --- | --- |

b)

form af tilskud (investeringer eller operationel støtte)

| c) | produceret vedvarende energi i støtteperioden eller kapaciteten (kWh eller kW), som prisen vil blive baseret på |
| --- | --- |

c)

produceret vedvarende energi i støtteperioden eller kapaciteten (kWh eller kW), som prisen vil blive baseret på

| d) | de støtteberettigede teknologier |
| --- | --- |

d)

de støtteberettigede teknologier

| e) | prisloftet |
| --- | --- |

e)

prisloftet

| f) | stedrelaterede, geografiske og lovgivningsmæssige begrænsninger samt miljøkriterierne |
| --- | --- |

f)

stedrelaterede, geografiske og lovgivningsmæssige begrænsninger samt miljøkriterierne

| g) | projekternes gennemførelsesperiode |
| --- | --- |

g)

projekternes gennemførelsesperiode

| h) | fordelingen af statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater |
| --- | --- |

h)

fordelingen af statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater

| i) | tildelingskriterierne for den finansielle støtte. |
| --- | --- |

i)

tildelingskriterierne for den finansielle støtte.

6.   Kommissionen beregner det i stk. 5 i denne artikel omhandlede prisloft på grundlag af bl.a. oplysninger fra medlemsstaterne i forbindelse med interessetilkendegivelsen, relevante sammenligningsfaktorer såsom resultater af tidligere indkaldelser, omkostningsundersøgelser samt resultaterne af modelberegninger, hvor det er relevant. Beregningen vil tage hensyn til de normaliserede energiomkostninger ved teknologien vedrørende vedvarende energi, som justeres regelmæssigt.

7.   Kommissionen underretter medlemsstaterne om, at den har til hensigt at iværksætte en indkaldelse af forslag og de påtænkte elementer, der er nævnt i de foregående to stykker, inden indkaldelsen.

8.   Medlemsstaterne kan udtale sig om de oplysninger, som Kommissionen har meddelt i henhold til foregående stykke. Efter gennemgangen af disse bemærkninger i forhold til mekanismens målsætninger underretter Kommissionen medlemsstaterne om de endelige elementer, der er omhandlet i stk. 5 og 6.

Artikel 8

Værtsmedlemsstaters bindende tilsagn

1.   Værtsmedlemsstater bekræfter over for Kommissionen deres uigenkaldelige og ubetingede tilsagn om, at de vil deltage i mekanismen med henblik på at tillade, at anlæg, der er beliggende på deres område, modtager støtte under mekanismen i overensstemmelse med den nationale reguleringsordning inden for tre måneder efter modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 7, stk. 8. Denne forpligtelse er bindende.

2.   For så vidt angår de krav, der skal opfyldes af projekter på deres område for at modtage støtte under mekanismen, skal værtsmedlemsstaterne fremlægge følgende oplysninger:

| a) | maksimal kapacitet på værtsmedlemsstatens område til projekter, der støttes af mekanismen, herunder pr. teknologi og år, hvor det er relevant |
| --- | --- |

a)

maksimal kapacitet på værtsmedlemsstatens område til projekter, der støttes af mekanismen, herunder pr. teknologi og år, hvor det er relevant

| b) | maksimal vedvarende energi produceret af projekterne og begrænsninger på stedet, hvor det er relevant |
| --- | --- |

b)

maksimal vedvarende energi produceret af projekterne og begrænsninger på stedet, hvor det er relevant

| c) | den nationale ordning, der gælder for projektinitiativtagere, for så vidt angår støttede netomkostninger |
| --- | --- |

c)

den nationale ordning, der gælder for projektinitiativtagere, for så vidt angår støttede netomkostninger

| d) | andre relevante elementer. |
| --- | --- |

d)

andre relevante elementer.

3.   Kommissionen tager hensyn til de oplysninger, den har modtaget i henhold til denne artikels stk. 2, ved udformningen af tilskudsproceduren.

4.   Værtsmedlemsstaten bekræfter sit tilsagn og yder Kommissionen den nødvendige administrative bistand til gennemførelsen af mekanismen, navnlig med henblik på indberetning af den mængde energi fra vedvarende energikilder, der produceres af projekter, der modtager støtte fra mekanismen, som ikke skal tilbagebetales, og er beliggende i værtsmedlemsstaten.

5.   Bestemmelserne i denne artikel finder anvendelse på tredjelande, der deltager i mekanismen og er værtslande for projekter, i overensstemmelse hermed.

Artikel 9

Kommissionens meddelelse af prislofter

På grundlag af de bindende tilsagn fra værtsmedlemsstater og ved hjælp af den i artikel 7, stk. 6, omhandlede fremgangsmåde fastsætter og meddeler Kommissionen de deltagende medlemsstater et prisloft og det maksimale budget, der er til rådighed i EUR for hver indkaldelse af forslag, samt en angivelse af medlemsstatens valgmuligheder i tilfælde af, at resultatet af indkaldelsen af forslag ligger under prisloftet.

Artikel 10

Bidragydende medlemsstaters bindende tilsagn

Bidragydende medlemsstater skal over for Kommissionen bekræfte deres uigenkaldelige og ubetingede tilsagn om at foretage betalinger til mekanismen i forbindelse med en eller flere indkaldelser af forslag inden for tre måneder efter modtagelsen af meddelelsen om de i artikel 9 omhandlede prislofter. Den bidragydende medlemsstats tilsagn er bindende og omfatter mindst følgende elementer i forbindelse med de bidrag, der ydes til mekanismen:

| a) | størrelsen af medlemsstatens finansielle bidrag (i EUR) pr. tilskudsprocedure eller den mængde produceret vedvarende energi, som medlemsstaten vil støtte og drage statistiske fordele af, udtrykt i kW eller kWh, i henhold til det endelige prisloft, kombineret med et maksimalt budget i EUR |
| --- | --- |

a)

størrelsen af medlemsstatens finansielle bidrag (i EUR) pr. tilskudsprocedure eller den mængde produceret vedvarende energi, som medlemsstaten vil støtte og drage statistiske fordele af, udtrykt i kW eller kWh, i henhold til det endelige prisloft, kombineret med et maksimalt budget i EUR

| b) | timingen af betalingerne |
| --- | --- |

b)

timingen af betalingerne

| c) | en angivelse af, om betalingen foretages i henhold til artikel 33, stk. 1 eller 2, i forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

c)

en angivelse af, om betalingen foretages i henhold til artikel 33, stk. 1 eller 2, i forordning (EU) 2018/1999.

| d) | fordelingen af statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater. |
| --- | --- |

d)

fordelingen af statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater.

Artikel 11

Indkaldelse af forslag

1.   På grundlag af de bindende tilsagn fra værtsmedlemsstater og, hvor det er relevant, tredjelande og de bindende tilsagn fra bidragydende medlemsstater iværksætter Kommissionen rettidigt en eller flere indkaldelser af forslag. Kommissionen kan iværksætte flere indkaldelser samtidig eller gennemføre flere tilskudsprocedurer under samme indkaldelse. Kommissionen kan også beslutte ikke at iværksætte en indkaldelse af forslag, når interessetilkendegivelserne fra de bidragydende medlemsstater og/eller værtsmedlemsstaterne resulterer i mængder, der er for lave til, at de kan gennemføre en vellykket indkaldelse af forslag, eller hvis de tilknyttede transaktionsomkostninger bliver uforholdsmæssigt store, hvilket vurderes for hver enkelt indkaldelse af forslag.

2.   Indkaldelsen af forslag offentliggøres efter overførsel af medlemsstaternes betalinger til Unionens budget.

Artikel 12

Evalueringsprocedure

1.   Efter kontrol af støtteberettigelseskriterierne evaluerer Kommissionen de forelagte forslag i overensstemmelse med proceduren i artikel 200 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

2.   Tilskud tildeles først den ansøgning, der tilbyder den laveste pris, og derefter i rækkefølgen laveste til højeste pris, medmindre der anvendes andre tildelingskriterier i henhold til artikel 21.

Artikel 13

Fejlslagen tilskudsprocedure

Hvis tilskudsproceduren ikke afsluttes, efter en bidragydende medlemsstat har betalt et bidrag til mekanismen, blandt andet som følge af manglende egnede ansøgere, der reagerer på indkaldelsen af forslag, giver Kommissionen den bidragydende medlemsstat mulighed for enten at få tilbagebetalt det beløb, den har bidraget med, eller at beholde bidraget i den mekanisme, der skal anvendes i forbindelse med en ny indkaldelse af forslag, som medlemsstaten skal bekræfte sit tilsagn til i henhold til artikel 10.

Artikel 14

Projektinitiativtagerens undladelse af at gennemføre projektet

1.   Hvis projektinitiativtageren ikke leverer resultater i overensstemmelse med indkaldelsen af forslag og med den relevante tilskudsaftale, finder de relevante bestemmelser vedrørende suspension, afslutning eller nedsættelse i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 anvendelse.

2.   Hvis projektet ikke leverer den forventede produktionskapacitet eller mængden af produceret vedvarende energi, jf. stk. 1, tildeles medlemsstaternes statistiske fordele på grundlag af den faktiske kapacitet, der leveres, eller den vedvarende energi, der produceres. I så fald anses de deltagende medlemsstater for at have truffet supplerende foranstaltninger i henhold til artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 for en mængde energi, der beregnes af Kommissionen på grundlag af den forventede produktionskapacitet, medlemsstatens finansielle bidrag og prisloftet for det bud, som den pågældende medlemsstat har givet tilsagn om at deltage i, i den periode, hvor projektet ville have givet anledning til statistiske fordele, jf. artikel 27, stk. 2, første punktum.

AFSNIT II

Udformning af tilskudsproceduren

Artikel 15

Principper for tilskudsproceduren

1.   Tilskud tildeles ved hjælp af indkaldelser af forslag og en efterfølgende tilskudsprocedure.

2.   Hvis en medlemsstat bidrager til mekanismen ved at foretage en frivillig finansiel betaling i henhold til artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999, kan et sådant bidrag kun tildeles til projekter, der er udvalgt i forbindelse med en tildelingsprocedure med laveste pris som det eneste tildelingskriterium.

3.   Hvis en medlemsstat bidrager til mekanismen ved at foretage en supplerende betaling i henhold til artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, kan et sådant bidrag tildeles fælles projekter, fælles projekter med tredjelande, fælles støtteordninger, mindre projekter eller innovative teknologiprojekter, projekter i regioner i den yderste periferi og på isolerede eller små øer, udviklingsprojekter, der integrerer vedvarende energikilder i energisystemet, eller andre projekter, der bidrager til den befordrende ramme, der er omhandlet i artikel 3, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001.

4.   Tilskudsproceduren udformes efter følgende principper:

| a) | der sikres en konkurrencepræget procedure for ansøgninger om tilskud med henblik på at opnå en omkostningseffektiv udbredelse af vedvarende energi |
| --- | --- |

a)

der sikres en konkurrencepræget procedure for ansøgninger om tilskud med henblik på at opnå en omkostningseffektiv udbredelse af vedvarende energi

| b) | den finansielle risiko mindskes for ansøgere i de forskellige tilskudsprocedurer |
| --- | --- |

b)

den finansielle risiko mindskes for ansøgere i de forskellige tilskudsprocedurer

| c) | transaktionsomkostningerne begrænses for ansøgerne og de bidragydende medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

transaktionsomkostningerne begrænses for ansøgerne og de bidragydende medlemsstater.

Artikel 16

Anvendelsesområdet for tilskudsproceduren

1.   Tildelingen af støtte i form af tilskud sker ved tilskudsprocedurer, der kan have et andet anvendelsesområde i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001, som følger:

| a) | vurdering af gennemførligheden af teknologineutrale tilskudsprocedurer, hvor alle teknologier i henhold til direktiv (EU) 2018/2001 kan komme i betragtning til støtte |
| --- | --- |

a)

vurdering af gennemførligheden af teknologineutrale tilskudsprocedurer, hvor alle teknologier i henhold til direktiv (EU) 2018/2001 kan komme i betragtning til støtte

| b) | alternativt overvejes brugen af tilskudsprocedurer til flere teknologier, hvor kun specifikke teknologier, jf. direktiv (EU) 2018/2001, kan komme i betragtning til at konkurrere med hinanden |
| --- | --- |

b)

alternativt overvejes brugen af tilskudsprocedurer til flere teknologier, hvor kun specifikke teknologier, jf. direktiv (EU) 2018/2001, kan komme i betragtning til at konkurrere med hinanden

| c) | teknologispecifikke tilskudsprocedurer, hvor en bestemt teknologi som defineret i direktiv (EU) 2018/2001 kan komme i betragtning til støtte |
| --- | --- |

c)

teknologispecifikke tilskudsprocedurer, hvor en bestemt teknologi som defineret i direktiv (EU) 2018/2001 kan komme i betragtning til støtte

| d) | projektspecifikke tilskudsprocedurer, hvor projektudviklere konkurrerer om at udvikle et på forhånd fastsat projekt, som kan omfatte begrænsninger til en bestemt teknologi og/eller et specifikt sted, der på forhånd er udpeget af værtsmedlemsstaten |
| --- | --- |

d)

projektspecifikke tilskudsprocedurer, hvor projektudviklere konkurrerer om at udvikle et på forhånd fastsat projekt, som kan omfatte begrænsninger til en bestemt teknologi og/eller et specifikt sted, der på forhånd er udpeget af værtsmedlemsstaten

| e) | tilskudsprocedurer i forbindelse med specifikke slutanvendelser, hvor det kun er projekter, der sigter mod en specifik slutanvendelse, såsom opvarmning, køling og transport, der kan komme i betragtning til støtte. |
| --- | --- |

e)

tilskudsprocedurer i forbindelse med specifikke slutanvendelser, hvor det kun er projekter, der sigter mod en specifik slutanvendelse, såsom opvarmning, køling og transport, der kan komme i betragtning til støtte.

2.   Kommissionen træffer afgørelse om tilskudsprocedurens anvendelsesområde under hensyntagen til de præferencer, som de bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstaterne har givet udtryk for, udviklingen på markedet for vedvarende energi i Unionen og andre relevante omstændigheder.

3.   De tilskudsprocedurer, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, kan være åbne for projekter vedrørende vedvarende energi på tværs af sektorerne for elektricitet, opvarmning, køling og transport med henblik på at undersøge potentialet for omkostningseffektivitet og fremme konvergens og samarbejde.

Artikel 17

Form og tildeling af tilskud

1.   Mekanismen yder tilskud til:

| a) | investeringsstøtte, som ydes til at forøge kapaciteten til produktion af vedvarende energi |
| --- | --- |

a)

investeringsstøtte, som ydes til at forøge kapaciteten til produktion af vedvarende energi

| b) | operationel støtte, som ydes til at fremme drift af anlæg til vedvarende energi ved at stille præmier til rådighed ud over markedsindtægterne, både faste og variable. |
| --- | --- |

b)

operationel støtte, som ydes til at fremme drift af anlæg til vedvarende energi ved at stille præmier til rådighed ud over markedsindtægterne, både faste og variable.

2.   Kommissionen træffer afgørelse om formen af støtte til de udvalgte projekter under hensyntagen til de præferencer, som de bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstaterne har givet udtryk for, udviklingen på markedet for vedvarende energi i Unionen og andre relevante omstændigheder.

Artikel 18

Investeringsstøtte

Hvis mekanismen yder investeringsstøtte, vil støtteformen, dens udbetaling og andre specifikke regler blive fastlagt i den eller de relevante indkaldelser af forslag.

Artikel 19

Operationel støtte

Hvis mekanismen yder operationel støtte, kan støtten tage form af en fast præmie eller en variabel præmie. Udbetalinger og andre specifikke regler vil blive fastsat i den eller de relevante indkaldelser af forslag.

Artikel 20

Støtteberettigelses- og udvælgelseskriterier

Støtteberettigelses- og udvælgelseskriterierne fastsættes i indkaldelsen af forslag under behørig hensyntagen til foranstaltningens målsætninger og i overensstemmelse med artikel 197 og 198 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Artikel 21

Tildelingskriterier

1.   Tildelingskriterierne for forslagene fastsættes i indkaldelsen af forslag og skal være i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, for så vidt angår afhjælpning af underopfyldelse og artikel 3, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår den befordrende ramme.

2.   Hvad angår den befordrende ramme, skal tildelingskriterierne for forslag i størst muligt omfang tage hensyn til medlemsstaternes udtrykte præferencer, navnlig med hensyn til miljøkriterier.

3.   For demonstrationsprojekter, der udgør en betydelig innovation, kan der i indkaldelsen af forslag fastsættes specifikke tildelingskriterier, navnlig for så vidt angår ansøgninger i forbindelse med en teknologispecifik tilskudsprocedure eller en projektspecifik tilskudsprocedure.

Artikel 22

Tildelt vare og mængde

1.   Den vare og mængde, der tildeles under tilskudsproceduren, kan fastlægges som installeret kapacitet i kW eller energiproduktion i kWh. Alternativt kan mængden fastlægges som et budget i EUR, og produktionskapaciteten eller den energi, der produceres, kan tildeles, indtil budgettet er opbrugt.

2.   Hvis tilskudsproceduren er fastlagt i form af kapacitet eller produceret vedvarende energi, skal den fastsætte en målmængde, og støtten tildeles til projekter, der har den højeste kvalitet i henhold til de relevante tildelingskriterier, indtil målmængden er nået.

3.   Hvis tilskudsproceduren er fastlagt i form af et budget, fastsætter den et maksimalt budgetbeløb, der tildeles projekter, der har den højeste kvalitet i henhold til de relevante tildelingskriterier, indtil budgettet er opbrugt.

4.   Omfanget af den konkurrenceprægede tilskudsprocedure fastlægges forud for proceduren og må ikke tilpasses under gennemførelsen af proceduren.

Artikel 23

Gennemførelsesperiode

1.   Gennemførelsesperioden er teknologispecifik og afspejler realistiske projektleveringsperioder for hver teknologi, samtidig med at der sigtes mod et betydeligt niveau af forudgående udvikling, der kræves af tilbudsgiverne.

2.   Uanset stk. 1 kan gennemførelsesperioder i teknologineutrale tilskudsprocedurer eller tilskudsprocedurer med flere teknologier være ens på tværs af teknologier med henblik på at udvælge projekter og teknologier med de korteste leveringstider uden forskelsbehandling af bestemte teknologier, der kræver længere gennemførelsesperioder.

3.   Gennemførelsesperioden skal være ens i alle medlemsstaterne, medmindre Kommissionen på grundlag af begrundede undtagelser, der kan afbøde systematiske ulemper for projekter i et bestemt land, konkluderer, at det er hensigtsmæssigt med landespecifikke gennemførelsesperioder.

KAPITEL III

KOORDINERING AF STØTTEN

Artikel 24

Kombineret finansiering og koordinering af støtten mellem finansieringsmekanismen og andre EU-instrumenter eller nationale instrumenter

1.   Projekter kan finansieres gennem kombineret finansiering fra mekanismen og fra andre EU-programmer og/eller instrumenter og nationale, offentlige eller private programmer og/eller instrumenter, hvis disse nationale offentlige mekanismer er i overensstemmelse med lovgivningen om statsstøtte, og de samme omkostninger ikke finansieres to gange over Unionens budget.

2.   Med henblik på stk. 1:

| a) | kan mekanismen koordinere sine arbejdsprogrammer og tilskudsprocedurer, herunder tidsplanen og ansøgningsprocessen samt overvågningen, med arbejdsprogrammerne for andre EU-midler eller nationale midler |
| --- | --- |

a)

kan mekanismen koordinere sine arbejdsprogrammer og tilskudsprocedurer, herunder tidsplanen og ansøgningsprocessen samt overvågningen, med arbejdsprogrammerne for andre EU-midler eller nationale midler

| b) | må kombinationen af støtte fra mekanismen og andre EU-instrumenter eller -programmer ikke overstige de samlede projektomkostninger |
| --- | --- |

b)

må kombinationen af støtte fra mekanismen og andre EU-instrumenter eller -programmer ikke overstige de samlede projektomkostninger

| c) | må et projekt ikke kombinere finansiering fra mekanismen med finansiering fra medlemsstaternes støtteordninger, som finansierer de samme supplerende enheder |
| --- | --- |

c)

må et projekt ikke kombinere finansiering fra mekanismen med finansiering fra medlemsstaternes støtteordninger, som finansierer de samme supplerende enheder

| d) | må summen af tilbagebetalingspligtige tilskud og ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud for et givet projekt i henhold til artikel 5, stk. 2, uanset om det er et EU-tilskud eller et nationalt tilskud og uanset, om det er offentligt eller privat, ikke overstige projektets samlede omkostninger |
| --- | --- |

d)

må summen af tilbagebetalingspligtige tilskud og ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud for et givet projekt i henhold til artikel 5, stk. 2, uanset om det er et EU-tilskud eller et nationalt tilskud og uanset, om det er offentligt eller privat, ikke overstige projektets samlede omkostninger

| e) | må tilbagebetalingspligtig støtte fra Unionens instrumenter eller programmer til et givet projekt ikke anvendes til at forudfinansiere et tilskud fra mekanismen til samme projekt |
| --- | --- |

e)

må tilbagebetalingspligtig støtte fra Unionens instrumenter eller programmer til et givet projekt ikke anvendes til at forudfinansiere et tilskud fra mekanismen til samme projekt

| f) | må et tilskud fra mekanismen til et givet projekt ikke anvendes til at tilbagebetale tilbagebetalingspligtig støtte fra EU-instrumenter eller -programmer til samme projekt. |
| --- | --- |

f)

må et tilskud fra mekanismen til et givet projekt ikke anvendes til at tilbagebetale tilbagebetalingspligtig støtte fra EU-instrumenter eller -programmer til samme projekt.

KAPITEL IV

MEDLEMSSTATERNES BETALINGER TIL MEKANISMEN OG FORDELING AF STATISTISKE FORDELE

Artikel 25

Betalinger fra bidragydende medlemsstater

På grundlag af de bidragydende medlemsstaters bindende tilsagn, jf. artikel 10, udsteder Kommissionen debetnotaer til den bidragydende medlemsstat. Medlemsstaten overfører betalingen til den konto, der er angivet i debetnotaen, inden for den frist, der er fastsat deri.

Artikel 26

Fordeling af statistiske fordele til medlemsstaterne

1.   Den vedvarende energi, der produceres af projekter, der modtager støtte fra tilskud, der udelukkende finansieres af medlemsstaternes betalinger via mekanismen, giver anledning til fordeling af statistiske fordele til de deltagende medlemsstater i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001 og i overensstemmelse med betingelserne i indkaldelsen af forslag.

2.   Den vedvarende energi, der produceres af projekter, der modtager støtte fra tilskud finansieret via mekanismen udelukkende med EU-midler eller private bidrag, må ikke tildeles statistisk til de enkelte medlemsstater, men medregnes i opfyldelsen af Unionens bindende mål i henhold til artikel 3, stk. 1, i direktiv (EU) 2018/2001.

3.   Værtsmedlemsstater modtager en andel af de statistiske fordele ved vedvarende energi fra projekter, som er beliggende på deres område og modtager støtte fra tilskud finansieret af andre kilder end medlemsstaters bidrag under mekanismens befordrende ramme. Fordelingen af de statistiske fordele til værtsmedlemsstaten defineres i henhold til artikel 27.

4.   EU-midler eller private bidrag, der resulterer i produceret energi, der indgår i Unionens bindende mål i henhold til artikel 3, stk. 1, i direktiv (EU) 2018/2001, skal regnskabsmæssigt behandles særskilt i forhold til det samlede bidrag fra medlemsstaterne.

5.   Den vedvarende energi, der produceres af projekter, der modtager støtte gennem mekanismen finansieret med midler fra medlemsstaternes betalinger på den ene side og EU-midler eller private bidrag på den anden side, skaber statistiske fordele for de bidragydende medlemsstater op til den andel, der finansieres af medlemsstaternes betalinger, og på de betingelser, der er fastsat i indkaldelsen af forslag vedrørende fordeling af statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater. For så vidt angår de statistiske fordele for værtsmedlemsstaterne, finder stk. 3 anvendelse.

Artikel 27

Fordeling af statistiske fordele mellem bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater

1.   Den vedvarende energi, der tildeles de bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstaterne, er den vedvarende energi, der produceres af de anlæg, der støttes i henhold til en specifik indkaldelse af forslag, som medlemsstaterne har deltaget i.

2.   Den vedvarende energi, der produceres af anlæg, som støttes af mekanismen, skaber statistiske fordele for de bidragydende medlemsstater i en gennemførelsesperiode, der er fastsat i forslagsindkaldelsen og meddelt medlemsstaterne i henhold til artikel 7, stk. 7 og 8, og beregnet på grundlag af den forventede afskrivningsberettigede eller økonomiske levetid for den støttede teknologi. Efter denne periode forbliver alle statistiske fordele i værtsmedlemsstaten.

3.   Med forbehold af stk. 2 skal den vedvarende energi, der produceres af anlæg, der støttes af mekanismen, fordeles statistisk i henhold til direktiv (EU) 2018/2001 og fordeles således:

| a) | 80 % til bidragydende medlemsstater |
| --- | --- |

a)

80 % til bidragydende medlemsstater

| b) | 20 % til værtsmedlemsstater. |
| --- | --- |

b)

20 % til værtsmedlemsstater.

4.   Kommissionen kan foreslå at afvige fra fordelingen i denne artikels stk. 2 og fordele energien til bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater inden for et interval fra 50 % til 100 % for den bidragydende medlemsstat, og fra 0 % til 50 % for værtsmedlemsstaten, idet den samlede fordeling for både bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater udgør 100 %. Den foreslåede fordeling finder anvendelse på en given indkaldelse af forslag og baseres på følgende kriterier:

| a) | sandsynligheden for, at indkaldelsen vil tiltrække en afbalanceret interesse fra bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater, for at sikre effektiv konkurrence i indkaldelsen af forslag |
| --- | --- |

a)

sandsynligheden for, at indkaldelsen vil tiltrække en afbalanceret interesse fra bidragydende medlemsstater og værtsmedlemsstater, for at sikre effektiv konkurrence i indkaldelsen af forslag

| b) | sandsynligheden for, at indkaldelsen fører til, at der ikke eller kun i ringe grad udbetales støtte via mekanismen |
| --- | --- |

b)

sandsynligheden for, at indkaldelsen fører til, at der ikke eller kun i ringe grad udbetales støtte via mekanismen

| c) | de potentielle omkostninger, herunder systemintegrationsomkostninger, som kan opstå for værtsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

de potentielle omkostninger, herunder systemintegrationsomkostninger, som kan opstå for værtsmedlemsstaten.

5.   Kommissionen underretter medlemsstaterne om fordelingen, som den agter at medtage i forslagsindkaldelsen, jf. artikel 7, stk. 7 og 8.

6.   I tilfælde, hvor den vedvarende energi produceres af anlæg, der støttes af mekanismen og er beliggende i tredjelande, som deltager i mekanismen, modtager den bidragydende medlemsstat 100 % af de statistiske fordele i overensstemmelse med artikel 11 i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 28

Kommissionens indberetning af energiproduktion og beregning af statistiske fordele

1.   Værtsmedlemsstaterne og de tredjelande, der deltager i mekanismen og er værter for projekter, indberetter til Kommissionen de tilgængelige data om energiproduktionen i et bestemt år fra projekter, der finansieres af mekanismen, to gange — senest den 1. januar og senest den 1. juli i året efter produktionsåret.

2.   De faktiske statistiske fordele, der skal tildeles de deltagende medlemsstater, beregnes årligt af Kommissionen og meddeles de deltagende medlemsstater senest den 1. oktober i året efter produktionsåret og indberettes af de deltagende medlemsstater i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv (EU) 2018/2001. De samlede statistiske fordele, der tildeles, skal svare til den faktisk producerede energi i overensstemmelse med de data og markedsværdier, som medlemsstaterne har indberettet.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 29

Evaluering

1.   Kommissionen foretager en evaluering af, hvordan mekanismen fungerer, jf. evalueringen i artikel 45 i forordning (EU) 2018/1999.

2.   Evalueringen skal fokusere på vurdering af synergier mellem mekanismen og andre relevante EU-programmer, mekanismens effektivitet med hensyn til at bidrage til de mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001, artikel 32, stk. 3, litra d), artikel 32, stk. 4, og artikel 33 i forordning (EU) 2018/1999, om effektiviteten af at yde tilbagebetalingspligtige støtteformer fra mekanismen til projekter, og om effektiviteten af at kombinere tilbagebetalingspligtige støtteformer med støtte, der ikke skal tilbagebetales, gennem blandingsoperationer i henhold til Unionens investeringsstøtteinstrument.

3.   På grundlag af resultaterne af de evalueringer, der er omhandlet i stk. 1, fremsætter Kommissionen, hvor det er relevant, forslag for at sikre, at mekanismen bidrager til at nå de mål, der er omhandlet i stk. 2.

4.   Kommissionen forelægger resultaterne af de evalueringer, der foretages i henhold til stk. 1 og 2, for Udvalget om Energiunionen og gør dem offentligt tilgængelige.

Artikel 30

Rapportering

1.   Senest den 31. oktober hvert år forelægger Kommissionen Udvalget om Energiunionen en rapport om, hvordan mekanismen fungerer, dens bidrag til Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 og målene for den europæiske grønne pagt. Rapporten offentliggøres.

2.   Senest den 31. oktober hvert år forelægger Kommissionen Udvalget om Energiunionen og Europa-Parlamentet en rapport om anvendelse af eksterne formålsbestemte indtægter fra medlemsstaterne og EU-midler modtaget af mekanismen, omfanget af den støtte, der blev tildelt det foregående år, og de tilbageværende ikkefordelte midler i mekanismen.

Artikel 31

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

4

---

| 17.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/18

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1295

af 16. september 2020

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 for så vidt angår optagelse af aktivstofferne carbetamid, emamectin, flurochloridon, gamma-cyhalothrin, halosulfuronmethyl, ipconazol og tembotrion på listen over stoffer, der er kandidater til substitution

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 78, stk. 2, og artikel 80, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 (2) oprettet en liste over aktivstoffer, som opfylder kriterierne i punkt 4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, og som anses for kandidater til substitution. |
| --- | --- |

(1)

Der blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 (2) oprettet en liste over aktivstoffer, som opfylder kriterierne i punkt 4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, og som anses for kandidater til substitution.

| (2) | Gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 var baseret på en undersøgelse, hvori der gøres status over oplysninger om aktivstoffer, der er godkendt før den 31. januar 2013. For at skabe konsekvens og ligebehandling er det hensigtsmæssigt at ajourføre listen over stoffer, der er kandidater til substitution, ved at medtage andre stoffer, som er godkendt i henhold til overgangsbestemmelserne under artikel 80, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009, og som opfylder kriterierne i punkt 4 i bilag II til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 var baseret på en undersøgelse, hvori der gøres status over oplysninger om aktivstoffer, der er godkendt før den 31. januar 2013. For at skabe konsekvens og ligebehandling er det hensigtsmæssigt at ajourføre listen over stoffer, der er kandidater til substitution, ved at medtage andre stoffer, som er godkendt i henhold til overgangsbestemmelserne under artikel 80, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009, og som opfylder kriterierne i punkt 4 i bilag II til nævnte forordning.

| (3) | Carbetamid, flurochloridon, halosulfuronmethyl og ipconazol blev godkendt i henhold til artikel 80, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009, men blev ikke medtaget i listen over kandidater til substitution, da de på daværende tidspunkt ikke opfyldte kriterierne i punkt 4 i bilag II til nævnte forordning. I sine seneste udtalelser har Det Europæiske Kemikalieagentur konkluderet, at disse aktivstoffer bør klassificeres som reproduktionstoksiske, kategori 1B, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (3). På baggrund af denne vurdering anses carbetamid, flurochloridon, halosulfuronmethyl og ipconazol (4) for at opfylde kriteriet i punkt 4, sjette led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Carbetamid, flurochloridon, halosulfuronmethyl og ipconazol blev godkendt i henhold til artikel 80, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009, men blev ikke medtaget i listen over kandidater til substitution, da de på daværende tidspunkt ikke opfyldte kriterierne i punkt 4 i bilag II til nævnte forordning. I sine seneste udtalelser har Det Europæiske Kemikalieagentur konkluderet, at disse aktivstoffer bør klassificeres som reproduktionstoksiske, kategori 1B, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (3). På baggrund af denne vurdering anses carbetamid, flurochloridon, halosulfuronmethyl og ipconazol (4) for at opfylde kriteriet i punkt 4, sjette led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (4) | Emamectin, gamma-cyhalothrin og tembotrion blev ikke taget i betragtning ved oprettelsen af listen over kandidater til substitution, da de endnu ikke var blevet godkendt den 31. januar 2013, som var den endelige dato for godkendelse af stoffer, der blev vurderet i undersøgelsen, som var grundlaget for gennemførelsesforordning (EU) 2015/408, og derfor udeladt fra den liste, som blev oprettet ved nævnte gennemførelsesforordning. |
| --- | --- |

(4)

Emamectin, gamma-cyhalothrin og tembotrion blev ikke taget i betragtning ved oprettelsen af listen over kandidater til substitution, da de endnu ikke var blevet godkendt den 31. januar 2013, som var den endelige dato for godkendelse af stoffer, der blev vurderet i undersøgelsen, som var grundlaget for gennemførelsesforordning (EU) 2015/408, og derfor udeladt fra den liste, som blev oprettet ved nævnte gennemførelsesforordning.

| (5) | Ikke desto mindre konkluderede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«), inden godkendelsen af aktivstofferne emamectin (5) og tembotrion (6), at disse stoffer opfylder kriteriet i punkt 4, første led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, da deres respektive værdier for acceptabelt dagligt indtag og acceptabelt niveau for brugerens eksposition er væsentligt lavere end referenceværdierne for størstedelen af de godkendte aktivstoffer. |
| --- | --- |

(5)

Ikke desto mindre konkluderede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«), inden godkendelsen af aktivstofferne emamectin (5) og tembotrion (6), at disse stoffer opfylder kriteriet i punkt 4, første led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, da deres respektive værdier for acceptabelt dagligt indtag og acceptabelt niveau for brugerens eksposition er væsentligt lavere end referenceværdierne for størstedelen af de godkendte aktivstoffer.

| (6) | Autoriteten konkluderede også, at gamma-cyhalothrin (7) opfylder kriterierne i punkt 4, første led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, da den acceptable eksponering af brugerne og den akutte referencedosis for dette stof er betydeligt lavere end referenceværdierne for størstedelen af de godkendte aktivstoffer. |
| --- | --- |

(6)

Autoriteten konkluderede også, at gamma-cyhalothrin (7) opfylder kriterierne i punkt 4, første led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, da den acceptable eksponering af brugerne og den akutte referencedosis for dette stof er betydeligt lavere end referenceværdierne for størstedelen af de godkendte aktivstoffer.

| (7) | Gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 bør derfor ændres for at tage behørigt hensyn til disse vurderinger. |
| --- | --- |

(7)

Gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 bør derfor ændres for at tage behørigt hensyn til disse vurderinger.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 foretages følgende ændringer:

| 1) | Navnet »carbetamid« indsættes mellem linjen vedrørende »carbendazim« og linjen vedrørende »chlorotoluron«. |
| --- | --- |

1)

Navnet »carbetamid« indsættes mellem linjen vedrørende »carbendazim« og linjen vedrørende »chlorotoluron«.

| 2) | Navnet »emamectin« indsættes mellem linjen vedrørende »diquat« og linjen vedrørende »epoxiconazol«. |
| --- | --- |

2)

Navnet »emamectin« indsættes mellem linjen vedrørende »diquat« og linjen vedrørende »epoxiconazol«.

| 3) | Navnet »flurochloridon« indsættes mellem linjen vedrørende »fluquinconazol« og linjen vedrørende »glufosinat«. |
| --- | --- |

3)

Navnet »flurochloridon« indsættes mellem linjen vedrørende »fluquinconazol« og linjen vedrørende »glufosinat«.

| 4) | Navnet »gamma-cyhalothrin« indsættes mellem linjen vedrørende »fluquinconazol« og linjen vedrørende »glufosinat«. |
| --- | --- |

4)

Navnet »gamma-cyhalothrin« indsættes mellem linjen vedrørende »fluquinconazol« og linjen vedrørende »glufosinat«.

| 5) | Navnet »halosulfuronmethyl« indsættes mellem linjen vedrørende »glufosinat« og linjen vedrørende »haloxyfop-P«. |
| --- | --- |

5)

Navnet »halosulfuronmethyl« indsættes mellem linjen vedrørende »glufosinat« og linjen vedrørende »haloxyfop-P«.

| 6) | Navnet »ipconazol« indsættes mellem linjen vedrørende »imazosulfuron« og linjen vedrørende »isoproturon«. |
| --- | --- |

6)

Navnet »ipconazol« indsættes mellem linjen vedrørende »imazosulfuron« og linjen vedrørende »isoproturon«.

| 7) | Navnet »tembotrion« indsættes mellem linjen vedrørende »tebufenpyrad« og linjen vedrørende »tepraloxydim«. |
| --- | --- |

7)

Navnet »tembotrion« indsættes mellem linjen vedrørende »tebufenpyrad« og linjen vedrørende »tepraloxydim«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. september 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 af 11. marts 2015 om gennemførelse af artikel 80, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om oprettelse af en liste over stoffer, der er kandidater til substitution (EUT L 67 af 12.3.2015, s. 18).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

3

(4)  Udtalelse om harmoniseret klassificering og mærkning på EU-plan af: carbetamid (12. marts 2015) https://echa.europa.eu/documents/10162/b72929b7-77cc-148b-532c-4d5aab8661d4,

4

flurochloridon (3. november 2018) https://echa.europa.eu/documents/10162/f186167a-b346-82dc-f237-fc8f580416b2

halosulfuronmethyl (22. september 2017) https://echa.europa.eu/documents/10162/4f58f826-4c3d-9388-7c59-a2b101f0d2c4 og af

ipconazol (9. marts 2018) https://echa.europa.eu/documents/10162/bebd7903-5dc4-864a-da7a-7c3967da6e4d.

(5)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2012. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance emamectin, EFSA Journal 2012;10(11):2955.

5

EFSA Journal

(6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2013. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tembotrione, EFSA Journal 2013;11(3):3131.

6

EFSA Journal

(7)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance gamma-cyhalothrin, EFSA Journal 2014;12(2):3560.

7

EFSA Journal

---

| 17.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1296

af 16. september 2020

om ændring af forordning (EF) nr. 88/97 om bevilling til fritagelse af importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina fra den ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 fastsatte udvidelse af den antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 2474/93

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 71/97 af 10. januar 1997 om udvidelse af den endelige antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som indførtes ved Rådets forordning (EØF) nr. 2474/93, til også at omfatte visse dele til cykler fra Den Kinesiske Folkerepublik og om opkrævning af denne told på import registreret i henhold til forordning (EF) nr. 703/96 (2), særlig artikel 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I øjeblikket gælder der en antidumpingtold (»den udvidede told«) på importen til Unionen af væsentlige dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) som følge af udvidelsen ved forordning (EF) nr. 71/97. |
| --- | --- |

(1)

I øjeblikket gælder der en antidumpingtold (»den udvidede told«) på importen til Unionen af væsentlige dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) som følge af udvidelsen ved forordning (EF) nr. 71/97.

| (2) | I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 71/97 bør der oprettes en ordning med henblik på at indrømme fritagelse for import af væsentlige dele til cykler, som ikke omgår antidumpingtolden. Denne fritagelse blev fastsat i artikel 13, stk. 4 (»fritagelsesordningen«), i grundforordningen. Ved fritagelsesordningen fritages virksomheder, der samler cykler, og som ikke omgår antidumpingforanstaltningerne over for cykler, for at importere kinesiske dele til cykler uden antidumpingtold. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 71/97 bør der oprettes en ordning med henblik på at indrømme fritagelse for import af væsentlige dele til cykler, som ikke omgår antidumpingtolden. Denne fritagelse blev fastsat i artikel 13, stk. 4 (»fritagelsesordningen«), i grundforordningen. Ved fritagelsesordningen fritages virksomheder, der samler cykler, og som ikke omgår antidumpingforanstaltningerne over for cykler, for at importere kinesiske dele til cykler uden antidumpingtold.

| (3) | Den retlige ramme for anvendelsen af fritagelsesordningen blev fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (3) (»fritagelsesforordningen«). Fritagelsesforordningen blev ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 512/2013 (4), bl.a. med henblik på at indføre bestemmelser om »kontrol af særligt anvendelsesformål«, der er beregnet til samling af elektriske cykler. |
| --- | --- |

(3)

Den retlige ramme for anvendelsen af fritagelsesordningen blev fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (3) (»fritagelsesforordningen«). Fritagelsesforordningen blev ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 512/2013 (4), bl.a. med henblik på at indføre bestemmelser om »kontrol af særligt anvendelsesformål«, der er beregnet til samling af elektriske cykler.

| (4) | Efter en fornyet undersøgelse af udvidelsen af antidumpingtolden på importen af cykler med oprindelse i Kina til at omfatte importen af visse dele til cykler fra Kina i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Kommissionen ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1379 (5) at opretholde antiomgåelsesforanstaltningerne for endnu fem år. |
| --- | --- |

(4)

Efter en fornyet undersøgelse af udvidelsen af antidumpingtolden på importen af cykler med oprindelse i Kina til at omfatte importen af visse dele til cykler fra Kina i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Kommissionen ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1379 (5) at opretholde antiomgåelsesforanstaltningerne for endnu fem år.

| (5) | I henhold til betragtning 44 i forordning (EF) nr. 71/97 fører Kommissionen løbende tilsyn med fritagelsesordningen, således at den om nødvendigt kan tilpasses for at tage hensyn til erfaringerne med anvendelsen af denne ordning. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til betragtning 44 i forordning (EF) nr. 71/97 fører Kommissionen løbende tilsyn med fritagelsesordningen, således at den om nødvendigt kan tilpasses for at tage hensyn til erfaringerne med anvendelsen af denne ordning.

| (6) | Under fritagelsesordningen, kunne importerede dele til cykler anvendes til samling af elektriske cykler i henhold til en tilladelse til »særligt anvendelsesformål«, jf. artikel 14 i fritagelsesforordningen. Denne artikel finder imidlertid kun anvendelse på ikke-fritagne virksomheder, der samler cykler. Der bør også være en procedure, der gør det muligt for fritagne EU-virksomheder, der samler cykler, at importere væsentlige dele til cykler til samling af elektriske cykler. |
| --- | --- |

(6)

Under fritagelsesordningen, kunne importerede dele til cykler anvendes til samling af elektriske cykler i henhold til en tilladelse til »særligt anvendelsesformål«, jf. artikel 14 i fritagelsesforordningen. Denne artikel finder imidlertid kun anvendelse på ikke-fritagne virksomheder, der samler cykler. Der bør også være en procedure, der gør det muligt for fritagne EU-virksomheder, der samler cykler, at importere væsentlige dele til cykler til samling af elektriske cykler.

| (7) | I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at cykelmarkedet i Unionen er meget dynamisk, og at de fritagne virksomheder, der samler cykler, producerer cykler både med og uden hjælpemotor. |
| --- | --- |

(7)

I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at cykelmarkedet i Unionen er meget dynamisk, og at de fritagne virksomheder, der samler cykler, producerer cykler både med og uden hjælpemotor.

| (8) | Dele til samling af elektriske cykler er ikke omfattet af den udvidede antidumpingtold. Samleprocesser for elektriske cykler falder derfor fortsat uden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 71/97. Betragtning 11 i forordning (EU) nr. 512/2013 bekræfter, at det ikke var hensigten, at brugen af væsentlige dele til cykler til samling af elektriske cykler skulle være omfattet af den udvidede antidumpingtold på cykler. Det hedder nemlig: »Den nuværende ordning er desuden uklar med hensyn til import af dele til cykler, der bruges til samling af cykler med hjælpemotor, også med sidevogn, undertiden betegnet som elektriske cykler eller pedelecs. Komplette elektriske cykler og dermed dele til samling af elektriske cykler er ikke omfattet af antidumpingtolden og heller ikke af den udvidede antidumpingtold, dvs. at samling af elektriske cykler ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 71/97. Det anses derfor for hensigtsmæssigt at udvide de gældende bestemmelser i artikel 14 om »kontrol af særligt anvendelsesformål« til dele til samling af elektriske cykler. Bestemmelserne om »kontrol af særligt anvendelsesformål« giver de nationale toldmyndigheder mulighed for at spore den endelige anvendelse af importerede dele, dvs. dele til samling af almindelige cykler eller elektriske cykler«. |
| --- | --- |

(8)

Dele til samling af elektriske cykler er ikke omfattet af den udvidede antidumpingtold. Samleprocesser for elektriske cykler falder derfor fortsat uden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 71/97. Betragtning 11 i forordning (EU) nr. 512/2013 bekræfter, at det ikke var hensigten, at brugen af væsentlige dele til cykler til samling af elektriske cykler skulle være omfattet af den udvidede antidumpingtold på cykler. Det hedder nemlig: »Den nuværende ordning er desuden uklar med hensyn til import af dele til cykler, der bruges til samling af cykler med hjælpemotor, også med sidevogn, undertiden betegnet som elektriske cykler eller pedelecs. Komplette elektriske cykler og dermed dele til samling af elektriske cykler er ikke omfattet af antidumpingtolden og heller ikke af den udvidede antidumpingtold, dvs. at samling af elektriske cykler ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 71/97. Det anses derfor for hensigtsmæssigt at udvide de gældende bestemmelser i artikel 14 om »kontrol af særligt anvendelsesformål« til dele til samling af elektriske cykler. Bestemmelserne om »kontrol af særligt anvendelsesformål« giver de nationale toldmyndigheder mulighed for at spore den endelige anvendelse af importerede dele, dvs. dele til samling af almindelige cykler eller elektriske cykler«.

| (9) | Efter at have gennemgået erfaringerne med fritagelsesordningen mener Kommissionen, at det er nødvendigt at indføre visse ændringer for at lette anvendelsen af fritagelsesordningen for de fritagne virksomheder, der samler cykler. |
| --- | --- |

(9)

Efter at have gennemgået erfaringerne med fritagelsesordningen mener Kommissionen, at det er nødvendigt at indføre visse ændringer for at lette anvendelsen af fritagelsesordningen for de fritagne virksomheder, der samler cykler.

| (10) | Fritagelsesordningen bør indeholde relevante bestemmelser for så vidt angår virksomheder, der samler andre køretøjer end cykler, også elektriske, f.eks. visse scootere (6), hvortil der også kan anvendes dele til cykler såsom hjul, forgafler og styr. Visse scootere er hverken omfattet af antidumpingtolden eller den udvidede antidumpingtold, dvs. at samleprocessen for scootere fortsat falder uden for anvendelsesområdet for udvidelsesforordningen. Det anses derfor for hensigtsmæssigt at udvide de eksisterende bestemmelser i artikel 14 i fritagelsesforordningen om »kontrol af særligt anvendelsesformål« til dele, der er beregnet til samling af andre varer, hvortil der anvendes dele til cykler. Med bestemmelserne om »kontrol af særligt anvendelsesformål« kan de nationale toldmyndigheder spore den endelige anvendelse af importerede dele, dvs. som anvendes til samling af cykler, herunder også elektriske cykler, eller andre køretøjer end cykler, herunder også elektriske køretøjer. |
| --- | --- |

(10)

Fritagelsesordningen bør indeholde relevante bestemmelser for så vidt angår virksomheder, der samler andre køretøjer end cykler, også elektriske, f.eks. visse scootere (6), hvortil der også kan anvendes dele til cykler såsom hjul, forgafler og styr. Visse scootere er hverken omfattet af antidumpingtolden eller den udvidede antidumpingtold, dvs. at samleprocessen for scootere fortsat falder uden for anvendelsesområdet for udvidelsesforordningen. Det anses derfor for hensigtsmæssigt at udvide de eksisterende bestemmelser i artikel 14 i fritagelsesforordningen om »kontrol af særligt anvendelsesformål« til dele, der er beregnet til samling af andre varer, hvortil der anvendes dele til cykler. Med bestemmelserne om »kontrol af særligt anvendelsesformål« kan de nationale toldmyndigheder spore den endelige anvendelse af importerede dele, dvs. som anvendes til samling af cykler, herunder også elektriske cykler, eller andre køretøjer end cykler, herunder også elektriske køretøjer.

| (11) | Fritagelsesordningen bør også indeholde relevante bestemmelser for så vidt angår virksomheder, der samler dele til cykler, f.eks. bremsesystemer, hvor dele til cykler, som f.eks. bremsehåndtag, også kan anvendes i produktionen af bremsesystemer. Det anses for nødvendigt, at virksomheder, der samler dele til cykler, gøres til genstand for de samme regler som virksomheder, der samler cykler, navnlig de fritagne parters forpligtelser, som er omhandlet i artikel 8 i fritagelsesforordningen. |
| --- | --- |

(11)

Fritagelsesordningen bør også indeholde relevante bestemmelser for så vidt angår virksomheder, der samler dele til cykler, f.eks. bremsesystemer, hvor dele til cykler, som f.eks. bremsehåndtag, også kan anvendes i produktionen af bremsesystemer. Det anses for nødvendigt, at virksomheder, der samler dele til cykler, gøres til genstand for de samme regler som virksomheder, der samler cykler, navnlig de fritagne parters forpligtelser, som er omhandlet i artikel 8 i fritagelsesforordningen.

| (12) | På denne baggrund og af hensyn til retssikkerheden bør anvendelsesområdet for fritagelsen for import af væsentlige dele til cykler, der anvendes til samling af andre køretøjer end cykler, herunder cykler med hjælpemotor, udvides. Med henblik herpå bør fritagelsesforordningens artikel 1, artikel 4, stk. 1, litra a), artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 14, litra d), derfor ændres. |
| --- | --- |

(12)

På denne baggrund og af hensyn til retssikkerheden bør anvendelsesområdet for fritagelsen for import af væsentlige dele til cykler, der anvendes til samling af andre køretøjer end cykler, herunder cykler med hjælpemotor, udvides. Med henblik herpå bør fritagelsesforordningens artikel 1, artikel 4, stk. 1, litra a), artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 14, litra d), derfor ændres.

| (13) | Endvidere kan fritagne cykelproducenter levere væsentlige dele til cykler til deres kunder med henblik på eftersalgsservice og garantikrav uden at være omfattet af antiomgåelsestolden. Derfor mener Kommissionen, at de fritagne væsentlige dele til cykler kan anvendes til eftersalgsservice og garantiydelse. Loftet i fritagelsesforordningens artikel 14, litra c), finder ikke anvendelse på sådanne dele, der leveres af fritagne parter. Det understreges dog, at de mængder, der leveres til dette formål, skal være passende og stå i et rimeligt forhold til samleprocessen hos den fritagne part i overensstemmelse med artikel 8 i fritagelsesforordningen, og de må ikke undergrave de afhjælpende virkninger af tolden, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 2. |
| --- | --- |

(13)

Endvidere kan fritagne cykelproducenter levere væsentlige dele til cykler til deres kunder med henblik på eftersalgsservice og garantikrav uden at være omfattet af antiomgåelsestolden. Derfor mener Kommissionen, at de fritagne væsentlige dele til cykler kan anvendes til eftersalgsservice og garantiydelse. Loftet i fritagelsesforordningens artikel 14, litra c), finder ikke anvendelse på sådanne dele, der leveres af fritagne parter. Det understreges dog, at de mængder, der leveres til dette formål, skal være passende og stå i et rimeligt forhold til samleprocessen hos den fritagne part i overensstemmelse med artikel 8 i fritagelsesforordningen, og de må ikke undergrave de afhjælpende virkninger af tolden, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 2.

| (14) | Af hensyn til princippet om god forvaltningsskik skal de ved denne forordning indførte ændringer af fritagelsesforordningen snarest muligt finde anvendelse på alle nye og igangværende undersøgelser. |
| --- | --- |

(14)

Af hensyn til princippet om god forvaltningsskik skal de ved denne forordning indførte ændringer af fritagelsesforordningen snarest muligt finde anvendelse på alle nye og igangværende undersøgelser.

| (15) | Forordning (EF) nr. 88/97 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EF) nr. 88/97 bør derfor ændres.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordningen (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordningen (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 88/97 ændres således:

| 1) | Definitionen af »samleproces« i artikel 1 affattes således:

  »
  »samleproces«: en proces, hvori der indgår væsentlige dele til cykler med henblik på samling eller færdiggørelse af cykler eller med henblik på produktion eller samling af dele til cykler.« |
| --- | --- |

1)

Definitionen af »samleproces« i artikel 1 affattes således:

»
  »samleproces«: en proces, hvori der indgår væsentlige dele til cykler med henblik på samling eller færdiggørelse af cykler eller med henblik på produktion eller samling af dele til cykler.«

| 2) | Artikel 4, stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | den indeholder beviser for, at ansøgeren anvender væsentlige dele til cykler til fremstilling eller samling af cykler eller dele til cykler i mængder, der overstiger den tærskel, som er fastsat i artikel 14, litra c), eller at ansøgeren har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at gøre dette«. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

den indeholder beviser for, at ansøgeren anvender væsentlige dele til cykler til fremstilling eller samling af cykler eller dele til cykler i mængder, der overstiger den tærskel, som er fastsat i artikel 14, litra c), eller at ansøgeren har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at gøre dette«.

| 3) | Artikel 8, stk. 1, litra b) affattes således:






  »b) | at i forbindelse med leverancer af væsentlige dele til cykler, som er fritaget for den udvidede told i henhold til artikel 2, anvendes sådanne dele enten i deres samleprocesser eller i samling af andre varer, tilintetgøres, genudføres eller videresælges til en anden fritagen part.« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 8, stk. 1, litra b) affattes således:

»b)

at i forbindelse med leverancer af væsentlige dele til cykler, som er fritaget for den udvidede told i henhold til artikel 2, anvendes sådanne dele enten i deres samleprocesser eller i samling af andre varer, tilintetgøres, genudføres eller videresælges til en anden fritagen part.«

| 4) | Artikel 14, litra d), affattes således:






  »d) | de væsentlige dele til cykler anvendes til samling af cykler med hjælpemotor (Taric-tillægskode 8835) eller andre køretøjer end cykler, også med hjælpemotor (Taric-tillægskode C549).« |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 14, litra d), affattes således:

»d)

de væsentlige dele til cykler anvendes til samling af cykler med hjælpemotor (Taric-tillægskode 8835) eller andre køretøjer end cykler, også med hjælpemotor (Taric-tillægskode C549).«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse på alle nye og igangværende undersøgelser fra dens ikrafttrædelsesdato.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. september 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EFT L 16 af 18.1.1997, s. 55.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 af 20. januar 1997 om bevilling til fritagelse af importen af visse dele til cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik fra den ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 fastsatte udvidelse af den antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (EFT L 17 af 21.1.1997, s. 17).

3

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 512/2013 af 4. juni 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 88/97 om bevilling til fritagelse af importen af visse dele til cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik fra den ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 fastsatte udvidelse af den antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EØF) nr. 2474/93 (EUT L 152 af 5.6.2013, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1379 af 28. august 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvidet til også at omfatte importen af cykler afsendt fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka, Tunesien, Cambodja, Pakistan og Filippinerne, uanset om varen er angivet med oprindelse i disse lande eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 225 af 29.8.2019, s. 1).

5

(6)  Der findes scootere, som er omfattet af definitionen på en cykel. Samlingen af disse scootere er omfattet af reglerne for virksomheder, der samler cykler.

6

---