# Euroopa Liidu L 332/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik12. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 332

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik12. oktoober 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1411, 2. märts 2020, riigiabi nr C 64/99 (ex NN 68/99) kohta, mida Itaalia andis laevandusettevõtjatele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern)
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1108 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1412, 2. märts 2020, meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Tirrenia di Navigazione ja selle omandaja Compagnia Italiana di Navigazione suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1110 all)

   (
  1
  ) | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1411, 2. märts 2020, riigiabi nr C 64/99 (ex NN 68/99) kohta, mida Itaalia andis laevandusettevõtjatele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern)
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1108 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1108 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1412, 2. märts 2020, meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Tirrenia di Navigazione ja selle omandaja Compagnia Italiana di Navigazione suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1110 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1110 all)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 12.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1411,

2. märts 2020,

riigiabi nr C 64/99 (ex NN 68/99) kohta, mida Itaalia andis laevandusettevõtjatele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1108 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Komisjoni otsus 2005/163/EÜ

Komisjoni otsus 2005/163/EÜ

| (1) | Pärast arvukate kaebuste saamist otsustas komisjon 1999. aastal vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikele 2 algatada menetluse kuuele endise Tirrenia kontserni äriühingule, täpsemalt äriühingutele Tirrenia di Navigazione S.p.A. (edaspidi „Tirrenia“), Adriatica di Navigazione S.p.A. (edaspidi „Adriatica“), Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (edaspidi „Caremar“), Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Saremar“), Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Toremar“) ja Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Siremar“) antud abi suhtes. Sel ajal kontrollis neid äriühinguid aktsiaselts Finmare, kellele kuulus Tirrenia aktsiakapital, Tirreniale omakorda aga kuulusid piirkondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. |
| --- | --- |

(1)

Pärast arvukate kaebuste saamist otsustas komisjon 1999. aastal vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikele 2 algatada menetluse kuuele endise Tirrenia kontserni äriühingule, täpsemalt äriühingutele Tirrenia di Navigazione S.p.A. (edaspidi „Tirrenia“), Adriatica di Navigazione S.p.A. (edaspidi „Adriatica“), Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (edaspidi „Caremar“), Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Saremar“), Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Toremar“) ja Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Siremar“) antud abi suhtes. Sel ajal kontrollis neid äriühinguid aktsiaselts Finmare, kellele kuulus Tirrenia aktsiakapital, Tirreniale omakorda aga kuulusid piirkondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar.

| (2) | Nimetatud abi puhul oli tegemist kontserni igale äriühingule otse makstud toetusega, mille eesmärk oli toetada kõnealuste äriühingute poolt Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud kuue avaliku teenindamise lepingu (edaspidi „esialgsed lepingud“) alusel osutatavaid mereveoteenuseid. Esialgsete lepingute eesmärk oli tagada mereveoteenuste osutamine, peamiselt ühenduse pidamine Itaalia mandriosa ning Sitsiilia ja Sardiinia ja teiste, väiksemate Itaalia saarte vahel. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud abi puhul oli tegemist kontserni igale äriühingule otse makstud toetusega, mille eesmärk oli toetada kõnealuste äriühingute poolt Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud kuue avaliku teenindamise lepingu (edaspidi „esialgsed lepingud“) alusel osutatavaid mereveoteenuseid. Esialgsete lepingute eesmärk oli tagada mereveoteenuste osutamine, peamiselt ühenduse pidamine Itaalia mandriosa ning Sitsiilia ja Sardiinia ja teiste, väiksemate Itaalia saarte vahel.

| (3) | 6. augusti 1999. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). 28. septembri 1999. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused menetlemise algatamise otsuse kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

6. augusti 1999. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). 28. septembri 1999. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused menetlemise algatamise otsuse kohta oma märkused.

| (4) | Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (2) esitasid mitu eraettevõtjat komisjonile oma märkused. Nimetatud märkused edastati Itaalia ametiasutustele, et võimaldada neil neid kommenteerida. |
| --- | --- |

(4)

Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (2) esitasid mitu eraettevõtjat komisjonile oma märkused. Nimetatud märkused edastati Itaalia ametiasutustele, et võimaldada neil neid kommenteerida.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (5) | 18. oktoobril 1999 esitas Itaalia Euroopa Kohtusse hagi menetluse algatamise otsuse tühistamiseks selles osas, mis käsitleb abi andmise peatamist. Kohtuasi registreeriti numbri C-400/99 all. Lisaks esitasid Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar 19. oktoobril 1999 Üldkohtule hagi menetluse algatamise otsuse tervikuna tühistamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 230 lõikele 4 [nüüd ELi toimimise lepingu artikli 263 lõige 4]. Hagiavaldus registreeriti numbri T-246/99 all. |
| --- | --- |

(5)

18. oktoobril 1999 esitas Itaalia Euroopa Kohtusse hagi menetluse algatamise otsuse tühistamiseks selles osas, mis käsitleb abi andmise peatamist. Kohtuasi registreeriti numbri C-400/99 all. Lisaks esitasid Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar 19. oktoobril 1999 Üldkohtule hagi menetluse algatamise otsuse tervikuna tühistamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 230 lõikele 4 [nüüd ELi toimimise lepingu artikli 263 lõige 4]. Hagiavaldus registreeriti numbri T-246/99 all.

| (6) | Euroopa Kohus tühistas oma 10. mai 2005. aasta otsusega kohtuasjas C-400/99 asjaomase menetluse algatamise otsuse „niivõrd, kuivõrd see nägi ette Tirrenia grupi suhtes laevade kütuse ja määrdeõliga varustamiseks kohaldatud maksusüsteemi peatamist“ kuni Itaalia ametiasutuste teavitamiseni asjaomase ettevõtja suhtes elluviidava menetluse lõpuleviimise otsusest (3). Ülejäänud osas jäeti hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Kohus tühistas oma 10. mai 2005. aasta otsusega kohtuasjas C-400/99 asjaomase menetluse algatamise otsuse „niivõrd, kuivõrd see nägi ette Tirrenia grupi suhtes laevade kütuse ja määrdeõliga varustamiseks kohaldatud maksusüsteemi peatamist“ kuni Itaalia ametiasutuste teavitamiseni asjaomase ettevõtja suhtes elluviidava menetluse lõpuleviimise otsusest (3). Ülejäänud osas jäeti hagi rahuldamata.

3

| (7) | Üldkohus lükkas oma 20. juuni 2007. aasta otsusega kohtuasjas T-246/99 (4) tagasi Tirrenia ning Adriatica, Caremari, Saremari, Siremari ja Toremari esitatud hagi menetluse algatamise otsuse tervikuna tühistamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Üldkohus lükkas oma 20. juuni 2007. aasta otsusega kohtuasjas T-246/99 (4) tagasi Tirrenia ning Adriatica, Caremari, Saremari, Siremari ja Toremari esitatud hagi menetluse algatamise otsuse tervikuna tühistamiseks.

4

| (8) | Uurimise toimumise ajal taotlesid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et jõuda esmajärjekorras Tirreniat puudutava lõppotsuseni. Taotlust põhjendati Itaalia ametiasutuste sooviga jätkata kontserni erastamist, alustades äriühingust Tirrenia, ja nende kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi selle äriühingu suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Uurimise toimumise ajal taotlesid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et jõuda esmajärjekorras Tirreniat puudutava lõppotsuseni. Taotlust põhjendati Itaalia ametiasutuste sooviga jätkata kontserni erastamist, alustades äriühingust Tirrenia, ja nende kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi selle äriühingu suhtes.

| (9) | Nimetatud taotlusest tulenevalt täheldas komisjon, et kuigi Tirrenia täitis kontsernisiseselt kontserni finants- ja äristrateegiat puudutavates küsimustes juhtrolli, tegutsesid kontserni toonased kuus üksteisest juriidiliselt sõltumatut äriühingut geograafiliselt erinevates turuosades, kus konkurents nii Itaalia kui ka teiste liidu liikmesriikide äriühingutega oli muutuva tasemega. Lisaks pani komisjon tähele, et Itaalia ametiasutuste poolt põhjenduses 2 osutatud esialgsete lepingute rakendamiseks antud toetused olid arvutatud eesmärgiga tasakaalustada iga nimetatud äriühingu poolt teenindatud liinidel registreeritud tegevuse puhaskahjumit ja need maksti äriühingutele välja otse, mitte Tirrenia kaudu. Kõigele lisaks vajasid muud menetlusega hõlmatud abimeetmed, st investeeringuteks ettenähtud abi, fiskaalse iseloomuga abi, kontserni iga äriühingu eraldi analüüsi. Selle põhjal otsustas komisjon tulla vastu Itaalia ametiasutuste taotlusele ja peatas otsusega 2001/851/EÜ (5) (edaspidi „2001. aasta otsus“) algatatud menetluse äriühingule Tirrenia antud abi suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud taotlusest tulenevalt täheldas komisjon, et kuigi Tirrenia täitis kontsernisiseselt kontserni finants- ja äristrateegiat puudutavates küsimustes juhtrolli, tegutsesid kontserni toonased kuus üksteisest juriidiliselt sõltumatut äriühingut geograafiliselt erinevates turuosades, kus konkurents nii Itaalia kui ka teiste liidu liikmesriikide äriühingutega oli muutuva tasemega. Lisaks pani komisjon tähele, et Itaalia ametiasutuste poolt põhjenduses 2 osutatud esialgsete lepingute rakendamiseks antud toetused olid arvutatud eesmärgiga tasakaalustada iga nimetatud äriühingu poolt teenindatud liinidel registreeritud tegevuse puhaskahjumit ja need maksti äriühingutele välja otse, mitte Tirrenia kaudu. Kõigele lisaks vajasid muud menetlusega hõlmatud abimeetmed, st investeeringuteks ettenähtud abi, fiskaalse iseloomuga abi, kontserni iga äriühingu eraldi analüüsi. Selle põhjal otsustas komisjon tulla vastu Itaalia ametiasutuste taotlusele ja peatas otsusega 2001/851/EÜ (5) (edaspidi „2001. aasta otsus“) algatatud menetluse äriühingule Tirrenia antud abi suhtes.

5

| (10) | Menetlust ei lõpetatud abi suhtes, mida Itaalia andis Tirrenia kontserni ülejäänud viiele liikmele (st Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (edaspidi „piirkondlikud äriühingud“). Aastatel 2001–2003 toimunud mitmel kahepoolsel kohtumisel edastasid Itaalia ametiasutused teavet kõigi nende liinide kohta, mida need äriühingud teenindasid, ning osutasid kõnealuste turgude eripärale, suundumustele liikluse vallas, konkureerivate eraettevõtjate olemasolule ja muutustele igale äriühingule antud riikliku rahastamise summas. |
| --- | --- |

(10)

Menetlust ei lõpetatud abi suhtes, mida Itaalia andis Tirrenia kontserni ülejäänud viiele liikmele (st Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (edaspidi „piirkondlikud äriühingud“). Aastatel 2001–2003 toimunud mitmel kahepoolsel kohtumisel edastasid Itaalia ametiasutused teavet kõigi nende liinide kohta, mida need äriühingud teenindasid, ning osutasid kõnealuste turgude eripärale, suundumustele liikluse vallas, konkureerivate eraettevõtjate olemasolule ja muutustele igale äriühingule antud riikliku rahastamise summas.

| (11) | Lisaks edastasid mitu kaebuse esitajat, nimelt mõned Napoli lahes Caremariga konkureerivad eraettevõtjad, 2003. aasta jaanuaris, veebruaris ja septembris komisjonile lisateavet, mis sisaldas uusi andmeid, mida uurimismenetluses arvesse võtta. Itaalia ametiasutusi kutsuti üles esitama neis lisaküsimustes omapoolseid tähelepanekuid. 20. oktoobril 2003 toimunud kahepoolse kohtumise tulemusel võtsid Itaalia ametiasutused teatavad kohustused seoses Caremari teenindatud kiirlaevaühendustega Napoli lahes. Need kohustused vormistati 29. oktoobri 2003. aasta kirjaga, mis jõudis komisjoni 31. oktoobril 2003, ja kinnitati 17. veebruari 2004. aasta kirjaga. Adriatica kohta edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile lisateavet 23. veebruaril 2004 saadetud faksi teel. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks edastasid mitu kaebuse esitajat, nimelt mõned Napoli lahes Caremariga konkureerivad eraettevõtjad, 2003. aasta jaanuaris, veebruaris ja septembris komisjonile lisateavet, mis sisaldas uusi andmeid, mida uurimismenetluses arvesse võtta. Itaalia ametiasutusi kutsuti üles esitama neis lisaküsimustes omapoolseid tähelepanekuid. 20. oktoobril 2003 toimunud kahepoolse kohtumise tulemusel võtsid Itaalia ametiasutused teatavad kohustused seoses Caremari teenindatud kiirlaevaühendustega Napoli lahes. Need kohustused vormistati 29. oktoobri 2003. aasta kirjaga, mis jõudis komisjoni 31. oktoobril 2003, ja kinnitati 17. veebruari 2004. aasta kirjaga. Adriatica kohta edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile lisateavet 23. veebruaril 2004 saadetud faksi teel.

| (12) | Lõpuks tunnistas komisjon otsusega 2005/163/EÜ (6) (edaspidi „2005. aasta otsus“) Itaalia poolt piirkondlikele äriühingutele makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad teatavad kohustused, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Komisjon kehtestas kohustuse siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(12)

Lõpuks tunnistas komisjon otsusega 2005/163/EÜ (6) (edaspidi „2005. aasta otsus“) Itaalia poolt piirkondlikele äriühingutele makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad teatavad kohustused, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Komisjon kehtestas kohustuse siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasi nõuda.

6

| (13) | Täpsemalt öeldes märgitakse 2005. aasta otsuse artiklites 1, 2, 3, 4 ja 5 järgmist:






  — | „Artikkel 1
  Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on Itaalia poolt Adriaticale alates 1. jaanuarist 1992 avalike teenuse osutamise kompensatsiooni nime all antud abi vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 ühisturuga kokkusobiv.
  Adriaticale ajavahemikul jaanuar 1992 – juuli 1994 seoses Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liiniga antud abi on ühisturuga kokkusobimatu.
  Itaalia võtab kõik vajalikud meetmed, et tagastataks lõikes 2 nimetatud, äriühingule Adriatica ebaseaduslikult antud abi.
  Tagastamisnõue kehtestatakse vastavalt siseriiklikus õiguses ettenähtud menetlusele, tingimusel et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.
  Tagastatava abi hulka kuuluvad intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abi jõudis abisaaja käsutusse, kuni abi tagastamise kuupäevani. Intress arvutatakse viitemäära põhjal, mida kasutati regionaalabi ekvivalendi arvestamiseks, ja liitintressi põhjal kooskõlas intressimäärasid käsitleva komisjoni teatisega, mida kohaldatakse juhul, kui tuleb tagastada ebaseaduslikult antud abi.
  Alates 1. jaanuarist 2004 peetakse raamatupidamisarvestust Itaalia poolt äriühingule Adriatica kinnitatud avalike teenuste kohta kõikide asjaomaste liinide puhul eraldi. |
| --- | --- | --- |

(13)

Täpsemalt öeldes märgitakse 2005. aasta otsuse artiklites 1, 2, 3, 4 ja 5 järgmist:

—

„Artikkel 1

Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on Itaalia poolt Adriaticale alates 1. jaanuarist 1992 avalike teenuse osutamise kompensatsiooni nime all antud abi vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 ühisturuga kokkusobiv.

Adriaticale ajavahemikul jaanuar 1992 – juuli 1994 seoses Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liiniga antud abi on ühisturuga kokkusobimatu.

Itaalia võtab kõik vajalikud meetmed, et tagastataks lõikes 2 nimetatud, äriühingule Adriatica ebaseaduslikult antud abi.

Tagastamisnõue kehtestatakse vastavalt siseriiklikus õiguses ettenähtud menetlusele, tingimusel et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

Tagastatava abi hulka kuuluvad intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abi jõudis abisaaja käsutusse, kuni abi tagastamise kuupäevani. Intress arvutatakse viitemäära põhjal, mida kasutati regionaalabi ekvivalendi arvestamiseks, ja liitintressi põhjal kooskõlas intressimäärasid käsitleva komisjoni teatisega, mida kohaldatakse juhul, kui tuleb tagastada ebaseaduslikult antud abi.

Alates 1. jaanuarist 2004 peetakse raamatupidamisarvestust Itaalia poolt äriühingule Adriatica kinnitatud avalike teenuste kohta kõikide asjaomaste liinide puhul eraldi.

| — | Artikkel 2
  Itaalia poolt alates 1992. aasta 1. jaanuarist Siremarile, Saremarile ja Toremarile avalike teenuste osutamise kompensatsiooni nime all antud abi on vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 ühisturuga kokkusobiv.
  Alates 1. jaanuarist 2004 peetakse raamatupidamisarvestust Itaalia poolt Siremarile, Saremarile ja Toremarile kinnitatud avalike teenuste kohta kõikide asjaomaste liinide puhul eraldi. |
| --- | --- |

—

Artikkel 2

Itaalia poolt alates 1992. aasta 1. jaanuarist Siremarile, Saremarile ja Toremarile avalike teenuste osutamise kompensatsiooni nime all antud abi on vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 ühisturuga kokkusobiv.

Alates 1. jaanuarist 2004 peetakse raamatupidamisarvestust Itaalia poolt Siremarile, Saremarile ja Toremarile kinnitatud avalike teenuste kohta kõikide asjaomaste liinide puhul eraldi.

| — | Artikkel 3
  Itaalia poolt alates 1. jaanuarist 1992 Caremarile avalike teenuste osutamise kompensatsiooni nime all antud abi on vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 ühisturuga kokkusobiv.
  Tähtajaga 1. september 2004 võtab Itaalia endale kohustuse:






  a) | peatada Caremarile antav abi reisijateveo teenuste osutamiseks Napoli–Capri regulaar-kiirliinil; |
| --- | --- | --- |

—

Artikkel 3

Itaalia poolt alates 1. jaanuarist 1992 Caremarile avalike teenuste osutamise kompensatsiooni nime all antud abi on vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 ühisturuga kokkusobiv.

Tähtajaga 1. september 2004 võtab Itaalia endale kohustuse:

a)

peatada Caremarile antav abi reisijateveo teenuste osutamiseks Napoli–Capri regulaar-kiirliinil;

| b) | vähendada kohtade arvu osas reisijateveo teenuse mahtu Napoli–Procida–Ischia regulaar-kiirliinil 1 142 260 kohalt 633 200 kohani talveperioodil ja 683 200 kohalt 520 400 kohani suveperioodil; |
| --- | --- |

b)

vähendada kohtade arvu osas reisijateveo teenuse mahtu Napoli–Procida–Ischia regulaar-kiirliinil 1 142 260 kohalt 633 200 kohani talveperioodil ja 683 200 kohalt 520 400 kohani suveperioodil;

| c) | piirata Caremarile antavat abi reisijateveo teenuse osutamiseks Napoli–Procida–Ischia regulaar-kiirliinil teenuse osutamise netokahjumi katmisega; |
| --- | --- |

c)

piirata Caremarile antavat abi reisijateveo teenuse osutamiseks Napoli–Procida–Ischia regulaar-kiirliinil teenuse osutamise netokahjumi katmisega;

| d) | pidada Itaalia poolt Caremarile kinnitatud avalike teenuste raamatupidamisarvestust asjaomaste liinide kohta eraldi. |
| --- | --- |

d)

pidada Itaalia poolt Caremarile kinnitatud avalike teenuste raamatupidamisarvestust asjaomaste liinide kohta eraldi.

| — | Artikkel 4
  Mahu vähendamisega seotud kohustused, mida käsitletakse artiklis 3, lisatakse ministeeriumi tasandi määrusesse piirkondlike äriühingute viieaastase plaani ühtlustamise kohta ajavahemikuks 2005–2008. |
| --- | --- |

—

Artikkel 4

Mahu vähendamisega seotud kohustused, mida käsitletakse artiklis 3, lisatakse ministeeriumi tasandi määrusesse piirkondlike äriühingute viieaastase plaani ühtlustamise kohta ajavahemikuks 2005–2008.

| — | Artikkel 5
  Komisjonile teatatakse ette igast püsivast, osaliselt või täielikult Adriatica, Siremari, Saremari, Toremari ja Caremari poolt pakutavate teenustega seotud muudatusest, millega kaasneb abi suurenemine.“ |
| --- | --- |

—

Artikkel 5

Komisjonile teatatakse ette igast püsivast, osaliselt või täielikult Adriatica, Siremari, Saremari, Toremari ja Caremari poolt pakutavate teenustega seotud muudatusest, millega kaasneb abi suurenemine.“

1.2.   Üldkohtu otsus, millega tühistatakse 2005. aasta otsus

Üldkohtu otsus, millega tühistatakse 2005. aasta otsus

| (14) | Kolm hagi, millega vaidlustatakse 2005. aasta otsus, on esitanud Üldkohtule vastavalt: i) Tirrenia, kes omandas 2004. aastal Adriatica olemasoleva äritegevuse (kohtuasi T-265/04), ii) Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (kohtuasi T-292/04) ning iii) konkurent Navigazione Libera del Golfo S.p.A. (kohtuasi T-504/04). |
| --- | --- |

(14)

Kolm hagi, millega vaidlustatakse 2005. aasta otsus, on esitanud Üldkohtule vastavalt: i) Tirrenia, kes omandas 2004. aastal Adriatica olemasoleva äritegevuse (kohtuasi T-265/04), ii) Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (kohtuasi T-292/04) ning iii) konkurent Navigazione Libera del Golfo S.p.A. (kohtuasi T-504/04).

| (15) | 4. märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (7) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2005. aasta otsuse. |
| --- | --- |

(15)

4. märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (7) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2005. aasta otsuse.

7

| (16) | Nimelt otsustas Üldkohus, et komisjon ei põhjendanud piisavalt seda, miks abi liigitati uueks, mitte olemasolevaks abiks, nagu väidavad hagejad. Kohus leidis eelkõige, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud, miks ta leidis, et abi ei antud enne EÜ asutamislepingu jõustumist Itaalias, kuna Itaalia ametiasutused väitsid menetluse käigus, et kõnealune abi põhineb 1936. aastal vastu võetud kuninglike dekreetide sätetel. Lisaks leidis kohus, et komisjon ei ole piisavalt käsitlenud Itaalia ametiasutuste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud väiteid selle kohta, et asjaomase õigusraamistiku hilisemad muudatused vähendasid üksnes abi kogusummat (8). |
| --- | --- |

(16)

Nimelt otsustas Üldkohus, et komisjon ei põhjendanud piisavalt seda, miks abi liigitati uueks, mitte olemasolevaks abiks, nagu väidavad hagejad. Kohus leidis eelkõige, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud, miks ta leidis, et abi ei antud enne EÜ asutamislepingu jõustumist Itaalias, kuna Itaalia ametiasutused väitsid menetluse käigus, et kõnealune abi põhineb 1936. aastal vastu võetud kuninglike dekreetide sätetel. Lisaks leidis kohus, et komisjon ei ole piisavalt käsitlenud Itaalia ametiasutuste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud väiteid selle kohta, et asjaomase õigusraamistiku hilisemad muudatused vähendasid üksnes abi kogusummat (8).

8

| (17) | Teiseks otsustas Üldkohus, et komisjon ei ole kohaldanud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (9) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) artikli 4 lõiget 3, milles on sätestatud, et olemasolevad avaliku teenindamise lepingud võivad jääda jõusse nende kehtivusaja lõpuni. Üldkohus leidis, et esialgsete lepingute alusel Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele kabotaažiliinide teenindamise eest makstud hüvitis kujutas endast olemasolevat abi, kuivõrd komisjon oli juba järeldanud, et selline hüvitis ei ületanud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikku (10). |
| --- | --- |

(17)

Teiseks otsustas Üldkohus, et komisjon ei ole kohaldanud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (9) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) artikli 4 lõiget 3, milles on sätestatud, et olemasolevad avaliku teenindamise lepingud võivad jääda jõusse nende kehtivusaja lõpuni. Üldkohus leidis, et esialgsete lepingute alusel Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele kabotaažiliinide teenindamise eest makstud hüvitis kujutas endast olemasolevat abi, kuivõrd komisjon oli juba järeldanud, et selline hüvitis ei ületanud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikku (10).

9

10

1.3.   2005. aasta otsuse tühistamise järgne menetlus

2005. aasta otsuse tühistamise järgne menetlus

| (18) | 7. aprilli 2010. aasta kirjas kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles esitama märkusi 2005. aasta otsuse tühistamise kohta ja kogu teabe, mida on vaja kõnealuste meetmetele ammendava hinnangu andmiseks. Täpsemalt palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada i) selgitusi Adriatica ja Saremari teenindatavate rahvusvaheliste liinide kohta, nimelt teenindamise periood, õigusakt, milles on sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused, ja teenuse tunnused, nagu regulaarsus, maht, sagedus, laeva tüüp, samuti kõik hilisemad muudatused avalike teenuste osutamise kohustustes, ning ii) kirjelduse hüvitamismehhanismi, hüvitise arvutamise kõigi hilisemate muudatuste ning investeeritud kapitalilt saadud tulu kohta, samuti selliste muudatuste mõju kohta hüvitise suurusele. |
| --- | --- |

(18)

7. aprilli 2010. aasta kirjas kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles esitama märkusi 2005. aasta otsuse tühistamise kohta ja kogu teabe, mida on vaja kõnealuste meetmetele ammendava hinnangu andmiseks. Täpsemalt palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada i) selgitusi Adriatica ja Saremari teenindatavate rahvusvaheliste liinide kohta, nimelt teenindamise periood, õigusakt, milles on sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused, ja teenuse tunnused, nagu regulaarsus, maht, sagedus, laeva tüüp, samuti kõik hilisemad muudatused avalike teenuste osutamise kohustustes, ning ii) kirjelduse hüvitamismehhanismi, hüvitise arvutamise kõigi hilisemate muudatuste ning investeeritud kapitalilt saadud tulu kohta, samuti selliste muudatuste mõju kohta hüvitise suurusele.

| (19) | Samal kuupäeval palus komisjon 2005. aasta otsuse vastuvõtmiseni viinud menetlusest huvitatud isikutel esitada selle kohta oma märkused. Komisjon sai märkusi ainult 2005. aasta otsusega hõlmatud meetmete alusel abi saanutelt. Nimetatud märkused edastati Itaalia ametiasutustele, et võimaldada neil märkusi kommenteerida. |
| --- | --- |

(19)

Samal kuupäeval palus komisjon 2005. aasta otsuse vastuvõtmiseni viinud menetlusest huvitatud isikutel esitada selle kohta oma märkused. Komisjon sai märkusi ainult 2005. aasta otsusega hõlmatud meetmete alusel abi saanutelt. Nimetatud märkused edastati Itaalia ametiasutustele, et võimaldada neil märkusi kommenteerida.

| (20) | Kuna Itaalia ametiasutused ei vastanud 7. aprilli 2010. aasta kirjale, tuletas komisjon 22. juuni 2010. aasta kirjas Itaalia ametiasutustele meelde, et nad esitaksid palutud teabe. |
| --- | --- |

(20)

Kuna Itaalia ametiasutused ei vastanud 7. aprilli 2010. aasta kirjale, tuletas komisjon 22. juuni 2010. aasta kirjas Itaalia ametiasutustele meelde, et nad esitaksid palutud teabe.

| (21) | Itaalia ametiasutused esitasid 27. juuli 2010. aasta kirjas mõningaid selgitusi Itaalia mereveosektoris avalike teenuste osutamise korra suhtes kohaldatavate õigusaktide kohta. |
| --- | --- |

(21)

Itaalia ametiasutused esitasid 27. juuli 2010. aasta kirjas mõningaid selgitusi Itaalia mereveosektoris avalike teenuste osutamise korra suhtes kohaldatavate õigusaktide kohta.

| (22) | 22. detsembri 2010. aasta kirjas palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada järgmine lisateave:






  a) | aastatel 2001–2008 Adriaticale/Tirreniale, Saremarile, Toremarile, Siremarile ja Caremarile makstud aastane hüvitis (sealhulgas iga äriühingu puhul arvesse võetud kulude jaotus); |
| --- | --- | --- |

(22)

22. detsembri 2010. aasta kirjas palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada järgmine lisateave:

a)

aastatel 2001–2008 Adriaticale/Tirreniale, Saremarile, Toremarile, Siremarile ja Caremarile makstud aastane hüvitis (sealhulgas iga äriühingu puhul arvesse võetud kulude jaotus);

| b) | perioodi 1992–2008 kohta kasum, arvutusmeetod ja põhjendus, miks sellist kasumit võib pidada mõistlikuks, võttes arvesse äriühingute riske avaliku teenuse osutamisel; |
| --- | --- |

b)

perioodi 1992–2008 kohta kasum, arvutusmeetod ja põhjendus, miks sellist kasumit võib pidada mõistlikuks, võttes arvesse äriühingute riske avaliku teenuse osutamisel;

| c) | vastavalt Adriatica, Saremari, Toremari, Siremari ja Caremari poolt Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud lepingutele pidid teenindatavad liinid ja sadamad, asjaomastele mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja piletihinnad olema kindlaks määratud viieaastastes plaanides. Itaalia ametiasutustel paluti esitada viieaastased plaanid perioodide 2000–2004 ja 2005–2008 kohta, mida 2005. aasta otsuse tegemise ajal komisjonile ei esitatud; |
| --- | --- |

c)

vastavalt Adriatica, Saremari, Toremari, Siremari ja Caremari poolt Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud lepingutele pidid teenindatavad liinid ja sadamad, asjaomastele mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja piletihinnad olema kindlaks määratud viieaastastes plaanides. Itaalia ametiasutustel paluti esitada viieaastased plaanid perioodide 2000–2004 ja 2005–2008 kohta, mida 2005. aasta otsuse tegemise ajal komisjonile ei esitatud;

| d) | Itaalia ametiasutustel paluti täpsustada, kas 2005. aasta otsusega (11) kehtestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

d)

Itaalia ametiasutustel paluti täpsustada, kas 2005. aasta otsusega (11) kehtestatud tingimused on täidetud.

11

| (23) | 29. juuni 2011. aasta kirjas palus komisjon uuesti, et Itaalia ametiasutused esitaksid taotletud teabe. Komisjon teavitas Itaalia ametiasutusi sõnaselgelt, et kui taotletud teavet selleks tähtajaks ei esitata, teeb ta nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (12) (edaspidi „menetlusmäärus“) artikli 10 lõike 3 kohaselt teabe esitamise korralduse. |
| --- | --- |

(23)

29. juuni 2011. aasta kirjas palus komisjon uuesti, et Itaalia ametiasutused esitaksid taotletud teabe. Komisjon teavitas Itaalia ametiasutusi sõnaselgelt, et kui taotletud teavet selleks tähtajaks ei esitata, teeb ta nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (12) (edaspidi „menetlusmäärus“) artikli 10 lõike 3 kohaselt teabe esitamise korralduse.

12

| (24) | Itaalia ametiasutused esitasid 19. juuli 2011. aasta kirjaga mõningaid selgitusi komisjoni 22. detsembri 2010. aasta teabetaotluse punktide a, c ja d kohta. Eelkõige teatasid nad perioodil 2001–2004 Adriaticale ning perioodil 2001–2008 Saremarile, Toremarile, Siremarile ja Caremarile makstud iga-aastase hüvitise summa, kinnitasid 2005. aasta otsusega kehtestatud tingimuste täitmist ja selgitasid, et aastaid 2000–2004 ja 2005–2008 hõlmava viie aasta plaanide vastuvõtmise asemel on võetud sihtotstarbelisi ratsionaliseerimismeetmeid, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis sisulisi muudatusi. Kasumi kohta selgitasid Itaalia ametiasutused, et arvestades 2005. aasta otsuse vastuvõtmisest möödunud märkimisväärset aega ning eelkõige tähtaega ja taotletud teabe keerukust, ei saanud nad seda teavet ministeeriumi arhiividest nii kiiresti kätte. Seega ei esitatud komisjoni 22. detsembri 2010. aasta kirjale täielikku vastust. |
| --- | --- |

(24)

Itaalia ametiasutused esitasid 19. juuli 2011. aasta kirjaga mõningaid selgitusi komisjoni 22. detsembri 2010. aasta teabetaotluse punktide a, c ja d kohta. Eelkõige teatasid nad perioodil 2001–2004 Adriaticale ning perioodil 2001–2008 Saremarile, Toremarile, Siremarile ja Caremarile makstud iga-aastase hüvitise summa, kinnitasid 2005. aasta otsusega kehtestatud tingimuste täitmist ja selgitasid, et aastaid 2000–2004 ja 2005–2008 hõlmava viie aasta plaanide vastuvõtmise asemel on võetud sihtotstarbelisi ratsionaliseerimismeetmeid, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis sisulisi muudatusi. Kasumi kohta selgitasid Itaalia ametiasutused, et arvestades 2005. aasta otsuse vastuvõtmisest möödunud märkimisväärset aega ning eelkõige tähtaega ja taotletud teabe keerukust, ei saanud nad seda teavet ministeeriumi arhiividest nii kiiresti kätte. Seega ei esitatud komisjoni 22. detsembri 2010. aasta kirjale täielikku vastust.

| (25) | 2012. aasta juunis toimus kohtumine Itaalia ametiasutustega, et juhtumi toimikut täiendada ja võimaldada komisjonil kõnealuste meetmete hindamine lõpule viia. Sellel kohtumisel küsis komisjon üksikasjalikke andmeid, eelkõige selleks, et teha kindlaks, kas asjaomastele äriühingutele ei ole makstud ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(25)

2012. aasta juunis toimus kohtumine Itaalia ametiasutustega, et juhtumi toimikut täiendada ja võimaldada komisjonil kõnealuste meetmete hindamine lõpule viia. Sellel kohtumisel küsis komisjon üksikasjalikke andmeid, eelkõige selleks, et teha kindlaks, kas asjaomastele äriühingutele ei ole makstud ülemäärast hüvitist.

| (26) | Kuna Itaalia ametiasutuste poolt pärast kohtumist esitatud teave ei olnud komisjoni hindamise lõpuleviimiseks piisav, saadeti 7. novembril 2012 Itaaliale uus teabetaotlus, mis sisaldas järgmist:






  a) | ajavahemikul 1992–2008 Adriaticale/Tirreniale, Saremarile, Toremarile, Siremarile ja Caremarile antud hüvitis ja võimaldatud mõistlik kasum; |
| --- | --- | --- |

(26)

Kuna Itaalia ametiasutuste poolt pärast kohtumist esitatud teave ei olnud komisjoni hindamise lõpuleviimiseks piisav, saadeti 7. novembril 2012 Itaaliale uus teabetaotlus, mis sisaldas järgmist:

a)

ajavahemikul 1992–2008 Adriaticale/Tirreniale, Saremarile, Toremarile, Siremarile ja Caremarile antud hüvitis ja võimaldatud mõistlik kasum;

| b) | nende rahvusvaheliste liinide loetelu ja teenindamise kestus, mida teenindasid vastavalt Adriatica/Tirrenia ja Saremar esialgsete lepingute kohaselt; |
| --- | --- |

b)

nende rahvusvaheliste liinide loetelu ja teenindamise kestus, mida teenindasid vastavalt Adriatica/Tirrenia ja Saremar esialgsete lepingute kohaselt;

| c) | 2005. aasta otsuse tagasinõudmissätete tõhus täitmine; |
| --- | --- |

c)

2005. aasta otsuse tagasinõudmissätete tõhus täitmine;

| d) | komisjoni otsuse 2005/842/EÜ (13) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus“) artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmine; |
| --- | --- |

d)

komisjoni otsuse 2005/842/EÜ (13) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus“) artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmine;

13

| e) | Adriaticale pandud avalike teenuste osutamise kohustused Genova – Termini Imerese liinil, konkurentsiolukord sellel liinil ja Adriatica-/Tirrenia-poolse avalike teenuste osutamise korra alusel liini teenindamise kestus pärast 2004. aastat; |
| --- | --- |

e)

Adriaticale pandud avalike teenuste osutamise kohustused Genova – Termini Imerese liinil, konkurentsiolukord sellel liinil ja Adriatica-/Tirrenia-poolse avalike teenuste osutamise korra alusel liini teenindamise kestus pärast 2004. aastat;

| f) | teavet selle kohta, kas mõni äriühing on olnud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised“) (14) tähenduses ja millisel ajavahemikul. |
| --- | --- |

f)

teavet selle kohta, kas mõni äriühing on olnud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised“) (14) tähenduses ja millisel ajavahemikul.

14

| (27) | Itaalia ametiasutused andsid komisjoni tõstatatud küsimustele mittetäielikke vastuseid 7. detsembri 2012. aasta kirjas. Täpsemalt öeldes vastas Itaalia nendele küsimustele järgmiselt:






  a) | Itaalia ametiasutused esitasid aastate 1992–2008 hüvitise ja mõistliku kasumi kohta järgmise:






  i) | perioodi 1999–2001 raamatupidamisarvestus liinide kaupa iga äriühingu kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Itaalia ametiasutused andsid komisjoni tõstatatud küsimustele mittetäielikke vastuseid 7. detsembri 2012. aasta kirjas. Täpsemalt öeldes vastas Itaalia nendele küsimustele järgmiselt:

a)

Itaalia ametiasutused esitasid aastate 1992–2008 hüvitise ja mõistliku kasumi kohta järgmise:

i)

perioodi 1999–2001 raamatupidamisarvestus liinide kaupa iga äriühingu kohta;

| ii) | Adriaticale aastatel 1999–2003 ja ülejäänud piirkondlikele äriühingutele aastatel 1998–2003 tekitatud iga-aastane kasum. Saremari 1999. aasta kasumit ei esitatud; |
| --- | --- |

ii)

Adriaticale aastatel 1999–2003 ja ülejäänud piirkondlikele äriühingutele aastatel 1998–2003 tekitatud iga-aastane kasum. Saremari 1999. aasta kasumit ei esitatud;

| iii) | igal aastal ajavahemikul 2004–2008 Adriatica/Tirrenia teenindatud liinide eest tegelikult hüvitatud kahjude summa; |
| --- | --- |

iii)

igal aastal ajavahemikul 2004–2008 Adriatica/Tirrenia teenindatud liinide eest tegelikult hüvitatud kahjude summa;

| iv) | aastate 2004–2008 raamatupidamisarvestus liinide kaupa iga äriühingu kohta. Toremari puhul esitati iga liini raamatupidamisarvestus üksnes 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta ja Siremari puhul ainult 2006. aasta kohta. Aastate 2004–2008 kasumit ühegi piirkondliku äriühingu kohta ei esitatud; |
| --- | --- |

iv)

aastate 2004–2008 raamatupidamisarvestus liinide kaupa iga äriühingu kohta. Toremari puhul esitati iga liini raamatupidamisarvestus üksnes 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta ja Siremari puhul ainult 2006. aasta kohta. Aastate 2004–2008 kasumit ühegi piirkondliku äriühingu kohta ei esitatud;

| b) | seoses Adriatica/Tirrenia ja Saremari esialgsete lepingute alusel teenindatavate rahvusvaheliste liinide loetelu ja nende käigushoidmise kestusega, ei esitanud Itaalia Trieste–Durrëse liini teenindamise lõppkuupäeva. Ei esitatud ühtegi dokumentaalset tõendit, mis kinnitaks väidet, et Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini teenindamine algas enne 1989. aastat; |
| --- | --- |

b)

seoses Adriatica/Tirrenia ja Saremari esialgsete lepingute alusel teenindatavate rahvusvaheliste liinide loetelu ja nende käigushoidmise kestusega, ei esitanud Itaalia Trieste–Durrëse liini teenindamise lõppkuupäeva. Ei esitatud ühtegi dokumentaalset tõendit, mis kinnitaks väidet, et Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini teenindamine algas enne 1989. aastat;

| c) | seoses 2005. aasta otsusega ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasinõudmisega kinnitas Itaalia Adriaticale alates 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra ühenduse teenindamiseks antud kokkusobimatu abi tagasinõudmist, mille kogusumma oli 31. detsembri 2006. aasta seisuga 8 651 600 eurot (3 207 810 euro suurune põhiosa ja 5 443 790 eurot viivist alates 1. jaanuarist 1992). Abisaaja maksis abi tagasi alles 26. märtsil 2007. Ajavahemiku eest alates 1. jaanuarist 2007 kuni 26. märtsini 2007 makstud viivistele ei viidatud; |
| --- | --- |

c)

seoses 2005. aasta otsusega ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasinõudmisega kinnitas Itaalia Adriaticale alates 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra ühenduse teenindamiseks antud kokkusobimatu abi tagasinõudmist, mille kogusumma oli 31. detsembri 2006. aasta seisuga 8 651 600 eurot (3 207 810 euro suurune põhiosa ja 5 443 790 eurot viivist alates 1. jaanuarist 1992). Abisaaja maksis abi tagasi alles 26. märtsil 2007. Ajavahemiku eest alates 1. jaanuarist 2007 kuni 26. märtsini 2007 makstud viivistele ei viidatud;

| d) | üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimuste järgimise kohta teavet ei esitatud; |
| --- | --- |

d)

üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimuste järgimise kohta teavet ei esitatud;

| e) | Genova – Termini Imerese liini kohta täpsustas Itaalia, et selle liini teenindamine peatati 2005. aastal ja liin kaotati 2006. aastal. Liini konkurentsiolukorra kohta teavet ei esitatud; |
| --- | --- |

e)

Genova – Termini Imerese liini kohta täpsustas Itaalia, et selle liini teenindamine peatati 2005. aastal ja liin kaotati 2006. aastal. Liini konkurentsiolukorra kohta teavet ei esitatud;

| f) | seoses äriühingute võimaliku kvalifitseerimisega raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt kinnitas Itaalia, et äriühingud ei saanud asjaomasel perioodil päästmisabi, esitamata siiski kindlat kinnitust selle kohta, kas mõnda äriühingut võidi pidada raskustes olevaks mis tahes ajahetkel esialgsete lepingute kehtivuse ajal. |
| --- | --- |

f)

seoses äriühingute võimaliku kvalifitseerimisega raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt kinnitas Itaalia, et äriühingud ei saanud asjaomasel perioodil päästmisabi, esitamata siiski kindlat kinnitust selle kohta, kas mõnda äriühingut võidi pidada raskustes olevaks mis tahes ajahetkel esialgsete lepingute kehtivuse ajal.

| (28) | Itaalia ametiasutustele saadeti 28. jaanuaril 2013 täiendav meeldetuletus, milles neil paluti esitada viivitamata kogu varem taotletud teave. Komisjon teatas veel kord Itaalia ametiasutustele, et kui taotletud teavet ei esitata selleks tähtajaks, teeb ta vastavalt menetlusmääruse artikli 10 lõikele 3 teabe esitamise korralduse. |
| --- | --- |

(28)

Itaalia ametiasutustele saadeti 28. jaanuaril 2013 täiendav meeldetuletus, milles neil paluti esitada viivitamata kogu varem taotletud teave. Komisjon teatas veel kord Itaalia ametiasutustele, et kui taotletud teavet ei esitata selleks tähtajaks, teeb ta vastavalt menetlusmääruse artikli 10 lõikele 3 teabe esitamise korralduse.

| (29) | 11. märtsil 2013 otsustas komisjon esitada vastavalt menetlusmääruse artikli 10 lõikele 3 Itaaliale nõude esitada 22. detsembri 2010. aasta ja 7. novembri 2012. aasta kirjas taotletud teave. |
| --- | --- |

(29)

11. märtsil 2013 otsustas komisjon esitada vastavalt menetlusmääruse artikli 10 lõikele 3 Itaaliale nõude esitada 22. detsembri 2010. aasta ja 7. novembri 2012. aasta kirjas taotletud teave.

| (30) | 10. aprillil 2013 vastas Itaalia teabe esitamise korraldusele. Itaalia esitas kõigi äriühingute 2004. aasta järgsed tegevuskulud/-tulud ja iga-aastase toetuse (kulude ja tulude vahena, ilma veoettevõtja marginaalita). Itaalia ei esitanud komisjoni teabe esitamise korralduse andmise otsuses taotletud ülejäänud teavet. |
| --- | --- |

(30)

10. aprillil 2013 vastas Itaalia teabe esitamise korraldusele. Itaalia esitas kõigi äriühingute 2004. aasta järgsed tegevuskulud/-tulud ja iga-aastase toetuse (kulude ja tulude vahena, ilma veoettevõtja marginaalita). Itaalia ei esitanud komisjoni teabe esitamise korralduse andmise otsuses taotletud ülejäänud teavet.

| (31) | 16. oktoobril 2015 palus komisjon Itaalial esitada lisateavet Adriatica ja Tirrenia ühinemise kohta, nimelt Adriatica varade müügi üksikasjad ja ühinemisega seotud tingimused. 4. novembril 2015 vastasid Itaalia ametiasutused 2015. aasta 22. oktoobri kuupäevaga kirjas, et 18. märtsi 2004. aasta otsusega on Tirrenia omandanud oma tütarettevõtja olemasoleva äritegevuse ja ühinemine ei mõjuta Adriatica esialgsete lepingute kohast tegevust ega muuda selles ette nähtud hüvitisi. |
| --- | --- |

(31)

16. oktoobril 2015 palus komisjon Itaalial esitada lisateavet Adriatica ja Tirrenia ühinemise kohta, nimelt Adriatica varade müügi üksikasjad ja ühinemisega seotud tingimused. 4. novembril 2015 vastasid Itaalia ametiasutused 2015. aasta 22. oktoobri kuupäevaga kirjas, et 18. märtsi 2004. aasta otsusega on Tirrenia omandanud oma tütarettevõtja olemasoleva äritegevuse ja ühinemine ei mõjuta Adriatica esialgsete lepingute kohast tegevust ega muuda selles ette nähtud hüvitisi.

| (32) | 18. oktoobril 2018 palus komisjon Itaalial anda selgitusi Bari–Durrëse liini eest makstud hüvitise kohta ja esitada Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamiseks aastatel 1992–1994 antud abi täpne summa (põhiosa ja viivis), mille Itaalia ametiasutused tagasi nõudsid. Itaalia vastas 21. detsembril 2018 ja täpsustas, et Bari–Durrëse liinil osutatud teenuste eest aastatel 2002–2008 hüvitist ei makstud, ning kinnitas, et Adriaticale 1992. aasta jaanuarist 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamise eest antud siseturuga kokkusobimatu abi (summas 8 651 600 eurot) tagasinõudmine ei hõlmanud viivist ajavahemiku 1. jaanuar 2007 kuni 26. märts 2007 eest. |
| --- | --- |

(32)

18. oktoobril 2018 palus komisjon Itaalial anda selgitusi Bari–Durrëse liini eest makstud hüvitise kohta ja esitada Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamiseks aastatel 1992–1994 antud abi täpne summa (põhiosa ja viivis), mille Itaalia ametiasutused tagasi nõudsid. Itaalia vastas 21. detsembril 2018 ja täpsustas, et Bari–Durrëse liinil osutatud teenuste eest aastatel 2002–2008 hüvitist ei makstud, ning kinnitas, et Adriaticale 1992. aasta jaanuarist 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamise eest antud siseturuga kokkusobimatu abi (summas 8 651 600 eurot) tagasinõudmine ei hõlmanud viivist ajavahemiku 1. jaanuar 2007 kuni 26. märts 2007 eest.

1.4.   Riigiabi juhtumid pärast esialgsete lepingute kehtivusaja lõppu

Riigiabi juhtumid pärast esialgsete lepingute kehtivusaja lõppu

| (33) | Alates 2009. aasta jaanuarist osutasid Tirrenia, Siremar, Saremar, Toremar ja Caremar mereveoteenuseid esialgsete lepingute alusel, mida pikendati järgmiselt:






  a) | 30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduses nr 207, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine kuni 2009. aasta lõpuni; |
| --- | --- | --- |

(33)

Alates 2009. aasta jaanuarist osutasid Tirrenia, Siremar, Saremar, Toremar ja Caremar mereveoteenuseid esialgsete lepingute alusel, mida pikendati järgmiselt:

a)

30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduses nr 207, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine kuni 2009. aasta lõpuni;

| b) | 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166 (edaspidi „2009. aasta seadus“)), artikliga 19b pikendati esialgseid lepinguid veelgi, kuni 30. septembrini 2010, mil Itaalia kavatses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessiga lõpule jõuda; |
| --- | --- |

b)

25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166 (edaspidi „2009. aasta seadus“)), artikliga 19b pikendati esialgseid lepinguid veelgi, kuni 30. septembrini 2010, mil Itaalia kavatses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessiga lõpule jõuda;

| c) | 1. oktoobri 2010. aasta seadusega nr 163, millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine kuni erastamisprotsessi lõpuni. |
| --- | --- |

c)

1. oktoobri 2010. aasta seadusega nr 163, millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine kuni erastamisprotsessi lõpuni.

| (34) | 2009. aasta seaduse kohaselt tuli äriühingute omandajatega sõlmida uued lepingud/avaliku teenindamise lepingud. |
| --- | --- |

(34)

2009. aasta seaduse kohaselt tuli äriühingute omandajatega sõlmida uued lepingud/avaliku teenindamise lepingud.

| (35) | Pärast mitme kaebuse saamist algatas komisjon 5. oktoobril 2011 ametliku uurimismenetluse mitme meetme suhtes, mida Itaalia riik rakendas endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks, sealhulgas hüvitised, mida maksti äriühingutele esialgsete lepingute pikenduse jooksul, nagu eespool osutatud, ja erastamisega seotud võimaliku abi suhtes (15). Ametlikku uurimismenetlust otsustati pikendada 19. detsembril 2012 (16). Neid meetmeid uuritakse juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi ning seetõttu ei kuulu need käesoleva otsuse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(35)

Pärast mitme kaebuse saamist algatas komisjon 5. oktoobril 2011 ametliku uurimismenetluse mitme meetme suhtes, mida Itaalia riik rakendas endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks, sealhulgas hüvitised, mida maksti äriühingutele esialgsete lepingute pikenduse jooksul, nagu eespool osutatud, ja erastamisega seotud võimaliku abi suhtes (15). Ametlikku uurimismenetlust otsustati pikendada 19. detsembril 2012 (16). Neid meetmeid uuritakse juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi ning seetõttu ei kuulu need käesoleva otsuse kohaldamisalasse.

15

16

1.5.   Käesoleva otsuse kohaldamisala

Käesoleva otsuse kohaldamisala

| (36) | Käesolev otsus hõlmab ainult neid toetusi, mida piirkondlikud äriühingud said ajavahemikul 1992–2008, ning see ei piira muid pooleliolevaid riigiabi juhtumeid, sealhulgas ametlikku uurimismenetlust, mis käsitleb nendele äriühingutele alates 2009. aastast pikendatud esialgsete lepingute alusel makstud avaliku teenuse hüvitist (vt juhtumid SA.32014, SA.32015 ja SA.32016). |
| --- | --- |

(36)

Käesolev otsus hõlmab ainult neid toetusi, mida piirkondlikud äriühingud said ajavahemikul 1992–2008, ning see ei piira muid pooleliolevaid riigiabi juhtumeid, sealhulgas ametlikku uurimismenetlust, mis käsitleb nendele äriühingutele alates 2009. aastast pikendatud esialgsete lepingute alusel makstud avaliku teenuse hüvitist (vt juhtumid SA.32014, SA.32015 ja SA.32016).

| (37) | Käesolev otsus käsitleb ainult riigiabi küsimusi ega piira asutamislepingu muude sätete, eriti avaliku hanke lepinguid ja teenuste kontsessioone käsitlevate sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(37)

Käesolev otsus käsitleb ainult riigiabi küsimusi ega piira asutamislepingu muude sätete, eriti avaliku hanke lepinguid ja teenuste kontsessioone käsitlevate sätete kohaldamist.

2.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Abisaajad ja turud, millel nad tegutsevad

Abisaajad ja turud, millel nad tegutsevad

2.1.1.   Adriatica

Adriatica

| (38) | Adriatica teenindas rahvusvahelisi liine Itaalia ja Kreeka, Albaania ja endise Jugoslaavia vahel ning kohalike kabotaažiühenduste võrku Sitsiiliaga (ainult kaubad) ja Tremiti saarestiku saartega. |
| --- | --- |

(38)

Adriatica teenindas rahvusvahelisi liine Itaalia ja Kreeka, Albaania ja endise Jugoslaavia vahel ning kohalike kabotaažiühenduste võrku Sitsiiliaga (ainult kaubad) ja Tremiti saarestiku saartega.

| (39) | Suurem osa Adriatica sõitjateveost keskendus rahvusvahelistele ühendustele Albaaniaga ja kabotaažiühendustele Tremiti saarestiku saartega (17). Kaubaveo puhul moodustavad rohkem kui 90 % Adriatica koguveomahust kabotaažiühendused Sitsiiliaga ja rahvusvahelised ühendused (viimase arvele langeb 67 % äriühingu kogukaubaveost) (18). |
| --- | --- |

(39)

Suurem osa Adriatica sõitjateveost keskendus rahvusvahelistele ühendustele Albaaniaga ja kabotaažiühendustele Tremiti saarestiku saartega (17). Kaubaveo puhul moodustavad rohkem kui 90 % Adriatica koguveomahust kabotaažiühendused Sitsiiliaga ja rahvusvahelised ühendused (viimase arvele langeb 67 % äriühingu kogukaubaveost) (18).

17

18

| (40) | Liinidel, kus Adriatica tegutses, pakuti talle eri tasemel konkurentsi. |
| --- | --- |

(40)

Liinidel, kus Adriatica tegutses, pakuti talle eri tasemel konkurentsi.

| (41) | Rahvusvaheliste ühendustega seoses tuleb märkida järgmist:






  — | Bari – Durrëse (Albaania) liini teenindasid Adriatica ja teised veoettevõtjad aasta ringi, sealhulgas üks liidu veoettevõtja (kuid ainult kõrghooajal); |
| --- | --- | --- |

(41)

Rahvusvaheliste ühendustega seoses tuleb märkida järgmist:

—

Bari – Durrëse (Albaania) liini teenindasid Adriatica ja teised veoettevõtjad aasta ringi, sealhulgas üks liidu veoettevõtja (kuid ainult kõrghooajal);

| — | Ancona – Spliti (Horvaatia) liini teenindasid Adriatica ja kolm teist veoettevõtjat, sealhulgas alates 2001. aastast üks liidu veoettevõtja (kuid ainult kõrghooajal); |
| --- | --- |

—

Ancona – Spliti (Horvaatia) liini teenindasid Adriatica ja kolm teist veoettevõtjat, sealhulgas alates 2001. aastast üks liidu veoettevõtja (kuid ainult kõrghooajal);

| — | Bari – Dubrovniku (Horvaatia) liini teenindas Adriatica ainult aastatel 1997–1998 koos ühe liiduvälise veoettevõtjaga; |
| --- | --- |

—

Bari – Dubrovniku (Horvaatia) liini teenindas Adriatica ainult aastatel 1997–1998 koos ühe liiduvälise veoettevõtjaga;

| — | Bari – Bari (Montenegro) liini teenindas Adriatica ainult aastatel 1997–1998 koos kahe liiduvälise veoettevõtjaga; |
| --- | --- |

—

Bari – Bari (Montenegro) liini teenindas Adriatica ainult aastatel 1997–1998 koos kahe liiduvälise veoettevõtjaga;

| — | Brindisi – Kérkyra – Igoumenitsa – Pátra (Kreeka) liini teenindas Adriatica kuni 2004. aastani (kuid katkes aastatel 2000–2004) (19) koos teiste veoettevõtjatega, sealhulgas liidu veoettevõtjad; |
| --- | --- |

—

Brindisi – Kérkyra – Igoumenitsa – Pátra (Kreeka) liini teenindas Adriatica kuni 2004. aastani (kuid katkes aastatel 2000–2004) (19) koos teiste veoettevõtjatega, sealhulgas liidu veoettevõtjad;

19

| — | Ancona – Durrëse (Albaania), Ancona – Bari (Montenegro) ja Trieste – Durrëse (Albaania) liinil Adriaticale keegi konkurentsi ei pakkunud. |
| --- | --- |

—

Ancona – Durrëse (Albaania), Ancona – Bari (Montenegro) ja Trieste – Durrëse (Albaania) liinil Adriaticale keegi konkurentsi ei pakkunud.

| (42) | Kabotaažiühendustega seoses tuleb märkida järgmist:






  — | ühendustel paljude Tremiti saarestiku saartega konkureeris Adriatica teiste Itaalia veoettevõtjatega enamasti kõrghooajal; |
| --- | --- | --- |

(42)

Kabotaažiühendustega seoses tuleb märkida järgmist:

—

ühendustel paljude Tremiti saarestiku saartega konkureeris Adriatica teiste Itaalia veoettevõtjatega enamasti kõrghooajal;

| — | Genova – Termini Imerese ja Ravenna–Catania kaubaveoliinil konkureeris Adriatica teiste Itaalia veoettevõtjatega; |
| --- | --- |

—

Genova – Termini Imerese ja Ravenna–Catania kaubaveoliinil konkureeris Adriatica teiste Itaalia veoettevõtjatega;

| — | Veneetsia–Catania ja Livorno–Catania kaubaveoliinil Adriaticale keegi konkurentsi ei pakkunud. |
| --- | --- |

—

Veneetsia–Catania ja Livorno–Catania kaubaveoliinil Adriaticale keegi konkurentsi ei pakkunud.

2.1.2.   Saremar

Saremar

| (43) | Saremar teenindas kohalikke kabotaažiühendusi Sardiiniast kirdes ja edelas asuvate saartega, samuti Sardiiniat Korsikaga ühendavat rahvusvahelist Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini. |
| --- | --- |

(43)

Saremar teenindas kohalikke kabotaažiühendusi Sardiiniast kirdes ja edelas asuvate saartega, samuti Sardiiniat Korsikaga ühendavat rahvusvahelist Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini.

| (44) | Nendel liinidel moodustas Saremari tegevus 64 % sõitjateveoturust ja 70 % kaubaveoturust. |
| --- | --- |

(44)

Nendel liinidel moodustas Saremari tegevus 64 % sõitjateveoturust ja 70 % kaubaveoturust.

| (45) | Peale Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini (mille pikkus on 10 meremiili) olid Saremari (La Maddalena – Palau, Carloforte–Calasetta, Carloforte–Portovesme) teenindatud liinid küllalt lühikesed, keskmiselt viis meremiili. See koos igapäevaste sõitude sagedusega muutis need mereühendused sarnaseks linnalähedase transpordi süsteemiga, mille eesmärk on pakkuda naabersaarte elanikele transporti ja varustatust (20). Selle turu eripära tuleneb ka kohalikest geograafilistest iseärasustest ja merel valitsevatest ilmastikuoludest, mis nõuavad teatud tüüpi laevu, mis ei ole sobiv kasutamiseks mujal ja teist tüüpi mereliikluses. |
| --- | --- |

(45)

Peale Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini (mille pikkus on 10 meremiili) olid Saremari (La Maddalena – Palau, Carloforte–Calasetta, Carloforte–Portovesme) teenindatud liinid küllalt lühikesed, keskmiselt viis meremiili. See koos igapäevaste sõitude sagedusega muutis need mereühendused sarnaseks linnalähedase transpordi süsteemiga, mille eesmärk on pakkuda naabersaarte elanikele transporti ja varustatust (20). Selle turu eripära tuleneb ka kohalikest geograafilistest iseärasustest ja merel valitsevatest ilmastikuoludest, mis nõuavad teatud tüüpi laevu, mis ei ole sobiv kasutamiseks mujal ja teist tüüpi mereliikluses.

20

| (46) | Saremar konkureeris teiste Itaalia veoettevõtjatega kolmel liinil neljast, mida ta teenindas, kaasa arvatud Sardiinia ja Korsika vaheline ühendus. |
| --- | --- |

(46)

Saremar konkureeris teiste Itaalia veoettevõtjatega kolmel liinil neljast, mida ta teenindas, kaasa arvatud Sardiinia ja Korsika vaheline ühendus.

2.1.3.   Toremar

Toremar

| (47) | Toremar teenindas üksnes merekabotaažiliine mandriosa ja Toscana saarte (Elba, Gorgona, Capraia, Pianosa ja Giglio) vahel. Äriühing haldas peamiselt kohalikku teenustevõrku, kus sõitude sageduse ja sõidugraafiku eesmärk oli rahuldada saarte elanikkonna varustatuse ja liikumise vajadusi. Toremari osutatavate teenuste võrgu iseloom lubas neid võrrelda linnalähedaste kohalike transporditeenuste võrguga. |
| --- | --- |

(47)

Toremar teenindas üksnes merekabotaažiliine mandriosa ja Toscana saarte (Elba, Gorgona, Capraia, Pianosa ja Giglio) vahel. Äriühing haldas peamiselt kohalikku teenustevõrku, kus sõitude sageduse ja sõidugraafiku eesmärk oli rahuldada saarte elanikkonna varustatuse ja liikumise vajadusi. Toremari osutatavate teenuste võrgu iseloom lubas neid võrrelda linnalähedaste kohalike transporditeenuste võrguga.

| (48) | Kahel kuuest Toremari teenindatud liinist tegutsesid aasta ringi ka teised Itaalia ettevõtjad. |
| --- | --- |

(48)

Kahel kuuest Toremari teenindatud liinist tegutsesid aasta ringi ka teised Itaalia ettevõtjad.

2.1.4.   Siremar

Siremar

| (49) | Siremar teenindas kohalikke ühendusi Sitsiilia sadamate ja seda ümbritsevate väikesaarte (Lipari saared, Pelagie saared, Egadi saared, Ustica ja Pantelleria) vahel. |
| --- | --- |

(49)

Siremar teenindas kohalikke ühendusi Sitsiilia sadamate ja seda ümbritsevate väikesaarte (Lipari saared, Pelagie saared, Egadi saared, Ustica ja Pantelleria) vahel.

| (50) | Ühendused Sitsiiliast põhjas asuva Lipari saarestikuga ulatusid kuni poolsaareni (Napoli). Tegemist oli puhtalt kohaliku liinidevõrguga. Reiside (põhiliselt lühikeste) sageduse ja sõidugraafiku eesmärk oli rahuldada saarte elanikkonna liikumisvajadusi. Lipari saartel, kus on 12 000 alalist elanikku, kellest 9 000 elab põhisaarel Liparil, teenindas Siremar tollal viit Sitsiilia sadamast Milazzost väljuvat liini. Siremar osutas teenust aasta läbi reisi-kaubalaevade (sõitjad/sõidukid) ja kiirreisilaevade abil. Viiest liinist neljal pakkus üks Itaalia veoettevõtja Siremari teenustele konkurentsi oma väikese võimsusega reisi-kaubalaevadega ja teine konkureeris kiirühendusteenuste pakkumisel kolmel liinil väljaspool kõrghooaega ja neljal liinil kõrghooajal. |
| --- | --- |

(50)

Ühendused Sitsiiliast põhjas asuva Lipari saarestikuga ulatusid kuni poolsaareni (Napoli). Tegemist oli puhtalt kohaliku liinidevõrguga. Reiside (põhiliselt lühikeste) sageduse ja sõidugraafiku eesmärk oli rahuldada saarte elanikkonna liikumisvajadusi. Lipari saartel, kus on 12 000 alalist elanikku, kellest 9 000 elab põhisaarel Liparil, teenindas Siremar tollal viit Sitsiilia sadamast Milazzost väljuvat liini. Siremar osutas teenust aasta läbi reisi-kaubalaevade (sõitjad/sõidukid) ja kiirreisilaevade abil. Viiest liinist neljal pakkus üks Itaalia veoettevõtja Siremari teenustele konkurentsi oma väikese võimsusega reisi-kaubalaevadega ja teine konkureeris kiirühendusteenuste pakkumisel kolmel liinil väljaspool kõrghooaega ja neljal liinil kõrghooajal.

| (51) | Ühendust Egadi saarestiku kolme saarega teenindas Siremar aasta ringi väljumisega Trapani sadamast (Sitsiilia) ühe reisi-kaubalaeva (sõitjad/sõidukid) ja kahe kiirreisilaeva abil. Nimetatud turul tegutses ka kaks Itaalia eraveoettevõtjat; esimene neist pakkus kaubaveoteenuseid, teine kiirühendust. |
| --- | --- |

(51)

Ühendust Egadi saarestiku kolme saarega teenindas Siremar aasta ringi väljumisega Trapani sadamast (Sitsiilia) ühe reisi-kaubalaeva (sõitjad/sõidukid) ja kahe kiirreisilaeva abil. Nimetatud turul tegutses ka kaks Itaalia eraveoettevõtjat; esimene neist pakkus kaubaveoteenuseid, teine kiirühendust.

| (52) | Teistel Siremari poolt teenindavatel liinidel väljumisega Palermo ja Agrigento sadamast ei konkureerinud ükski eraveoettevõtja. Siremar oli seega ainus veoettevõtja, kes hoolitses kõnealuste saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamise eest. |
| --- | --- |

(52)

Teistel Siremari poolt teenindavatel liinidel väljumisega Palermo ja Agrigento sadamast ei konkureerinud ükski eraveoettevõtja. Siremar oli seega ainus veoettevõtja, kes hoolitses kõnealuste saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamise eest.

2.1.5.   Caremar

Caremar

| (53) | Caremar teenindas kohalikke mereühendusi Napoli lahe mandriosa sadamate – Napoli, Sorrento ja Pozzuoli – ja Partenopee saarte (Capri, Ischia, Procida) vahel ning mandriosa Formia ja Anzio sadamate (Lazio maakond) ja väikesaarte Ponza ja Ventotene sadamate vahel. Tema osutatud teenused olid mõeldud peamiselt kohalike kogukondade liikumisvajaduste rahuldamiseks ning need olid sageduse ja sõiduplaanide poolest võrreldavad linnalähedase transpordivõrguga, eriti Napoli lahe puhul. |
| --- | --- |

(53)

Caremar teenindas kohalikke mereühendusi Napoli lahe mandriosa sadamate – Napoli, Sorrento ja Pozzuoli – ja Partenopee saarte (Capri, Ischia, Procida) vahel ning mandriosa Formia ja Anzio sadamate (Lazio maakond) ja väikesaarte Ponza ja Ventotene sadamate vahel. Tema osutatud teenused olid mõeldud peamiselt kohalike kogukondade liikumisvajaduste rahuldamiseks ning need olid sageduse ja sõiduplaanide poolest võrreldavad linnalähedase transpordivõrguga, eriti Napoli lahe puhul.

| (54) | Napoli lahel konkureeris Caremar Capri–Napoli, Capri–Sorrento, Ischia–Napoli ja Procida–Napoli liinil teiste Itaalia eraveoettevõtjatega. |
| --- | --- |

(54)

Napoli lahel konkureeris Caremar Capri–Napoli, Capri–Sorrento, Ischia–Napoli ja Procida–Napoli liinil teiste Itaalia eraveoettevõtjatega.

| (55) | Caremar teenindas seevastu ühendusi Ponza ja Ventotene saarega konkurentsivabalt ja aasta läbi, kasutades selleks sõitjate ja sõidukite veoks mõeldud reisi-kaubalaevasid. Ponza–Formia ja Ventotene–Formia kiirliinil pakkus Caremarile siiski konkurentsi üks eraveoettevõtja. |
| --- | --- |

(55)

Caremar teenindas seevastu ühendusi Ponza ja Ventotene saarega konkurentsivabalt ja aasta läbi, kasutades selleks sõitjate ja sõidukite veoks mõeldud reisi-kaubalaevasid. Ponza–Formia ja Ventotene–Formia kiirliinil pakkus Caremarile siiski konkurentsi üks eraveoettevõtja.

2.2.   Avaliku teenuse hüvitis

Avaliku teenuse hüvitis

2.2.1.   Õigusraamistik

Õigusraamistik

| (56) | 2009. aasta kohtuotsuse täitmiseks riigi tasandil kohaldatavat õigusraamistikku on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 57–93. |
| --- | --- |

(56)

2009. aasta kohtuotsuse täitmiseks riigi tasandil kohaldatavat õigusraamistikku on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 57–93.

2.2.1.1.   Õigusaktid, mida 2005. aasta otsuses ei käsitletud

Õigusaktid, mida 2005. aasta otsuses ei käsitletud

—   7. detsembri 1936. aasta kuninglikud dekreedid nr 2081 ja nr 2082

| (57) | 7. detsembri 1936. aasta kuninglike dekreetidega nr 2081 ja nr 2082 (edaspidi „1936. aasta dekreedid“) loodi mitu riikliku tähtsusega liini (linee di interesse nazionale) ja kehtestati eeskirjad nende toimimiseks vajalike finantsmeetmete kohta. |
| --- | --- |

(57)

7. detsembri 1936. aasta kuninglike dekreetidega nr 2081 ja nr 2082 (edaspidi „1936. aasta dekreedid“) loodi mitu riikliku tähtsusega liini (linee di interesse nazionale) ja kehtestati eeskirjad nende toimimiseks vajalike finantsmeetmete kohta.

linee di interesse nazionale

| (58) | Nõuetekohasel tasemel teenuse tagamiseks riikliku tähtsusega liinidel asutati 7. detsembri 1936. aasta kuningliku dekreediga nr 2081 (edaspidi „dekreet 2081/1936“) neli äriühingut: Italia (asukohaga Genovas), Lloyd Triestino (asukohaga Triestes), Tirrenia (asukohaga Napolis) ja Adriatica (asukohaga Veneetsias). 7. detsembri 1936. aasta kuningliku dekreedi nr 2082 (edaspidi „dekreet 2082/1936“) kohaselt pidi vastloodud avalik-õiguslikule äriühingule (Finmare) kuuluma enamusosalus neis äriühingutes. |
| --- | --- |

(58)

Nõuetekohasel tasemel teenuse tagamiseks riikliku tähtsusega liinidel asutati 7. detsembri 1936. aasta kuningliku dekreediga nr 2081 (edaspidi „dekreet 2081/1936“) neli äriühingut: Italia (asukohaga Genovas), Lloyd Triestino (asukohaga Triestes), Tirrenia (asukohaga Napolis) ja Adriatica (asukohaga Veneetsias). 7. detsembri 1936. aasta kuningliku dekreedi nr 2082 (edaspidi „dekreet 2082/1936“) kohaselt pidi vastloodud avalik-õiguslikule äriühingule (Finmare) kuuluma enamusosalus neis äriühingutes.

| (59) | Riikliku tähtsusega liinid jagati geograafilise kriteeriumi alusel neljaks sektoriks. Ehkki mõned riikliku tähtsusega liinid olid mandri ja Itaalia suuremate saarte vahelised riiklikud ühendused, olid enamik neist rahvusvahelised liinid, mis ühendasid Itaaliat Ameerika ja Aafrika maailmajaoga. Dekreedi 2081/1936 artikli 3 lõike 4 kohaselt tehti mereveoteenuste osutamine nendes neljas sektoris kahekümneks aastaks (alates 1937. aasta 1. jaanuarist) ülesandeks neljale äsja asutatud äriühingule järgmiselt:






  a) | I sektor (Ameerika): Italia; |
| --- | --- | --- |

(59)

Riikliku tähtsusega liinid jagati geograafilise kriteeriumi alusel neljaks sektoriks. Ehkki mõned riikliku tähtsusega liinid olid mandri ja Itaalia suuremate saarte vahelised riiklikud ühendused, olid enamik neist rahvusvahelised liinid, mis ühendasid Itaaliat Ameerika ja Aafrika maailmajaoga. Dekreedi 2081/1936 artikli 3 lõike 4 kohaselt tehti mereveoteenuste osutamine nendes neljas sektoris kahekümneks aastaks (alates 1937. aasta 1. jaanuarist) ülesandeks neljale äsja asutatud äriühingule järgmiselt:

a)

I sektor (Ameerika): Italia;

| b) | II sektor (Aafrika teisel pool Suessi kanalit ja Gibraltari lahte, Aasia teisel pool Suessi kanalit ja Austraalia): Lloyd Triestino; |
| --- | --- |

b)

II sektor (Aafrika teisel pool Suessi kanalit ja Gibraltari lahte, Aasia teisel pool Suessi kanalit ja Austraalia): Lloyd Triestino;

| c) | III sektor (Türreeni meri ja Liibüa, meretee ümber Itaalia, Vahemere lääneosa, Põhja-Euroopa teisel pool Gibraltari lahte): Tirrenia; |
| --- | --- |

c)

III sektor (Türreeni meri ja Liibüa, meretee ümber Itaalia, Vahemere lääneosa, Põhja-Euroopa teisel pool Gibraltari lahte): Tirrenia;

| d) | IV sektor (Aadria meri ja Vahemere idaosa): Adriatica. |
| --- | --- |

d)

IV sektor (Aadria meri ja Vahemere idaosa): Adriatica.

| (60) | Dekreedi 2081/1936 artiklis 6 nähti ette võimalus laiendada riikliku tähtsusega liinide loetelu hiljem ministri käskkirjaga, tingimusel et mis tahes uus liin antakse 1936. aasta dekreetidega asutatud äriühingutele. |
| --- | --- |

(60)

Dekreedi 2081/1936 artiklis 6 nähti ette võimalus laiendada riikliku tähtsusega liinide loetelu hiljem ministri käskkirjaga, tingimusel et mis tahes uus liin antakse 1936. aasta dekreetidega asutatud äriühingutele.

| (61) | Samas artiklis nähti ette, et kui see on mereveoteenuste osutamiseks kõnealustel liinidel vajalik, võib eespool nimetatud äriühingutele anda avaliku sektori poolset toetust kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingute alusel. Selle põhjal otsustati, et riiklike toetuste suurus kehtestatakse kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingutes. |
| --- | --- |

(61)

Samas artiklis nähti ette, et kui see on mereveoteenuste osutamiseks kõnealustel liinidel vajalik, võib eespool nimetatud äriühingutele anda avaliku sektori poolset toetust kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingute alusel. Selle põhjal otsustati, et riiklike toetuste suurus kehtestatakse kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingutes.

| (62) | Dekreedi 2081/1936 artikli 7 kohaselt võidakse avaliku sektori poolne toetus iga nelja aasta tagant mitme tingimuse alusel läbi vaadata. Selle sätte eesmärk oli tagada, et asjaomased äriühingud teenindaksid rohkem kui 75 % neile antud liinidest ja et nende tegevuse keskmine kasumimarginaal jääks vahemikku 4–8 %. 1936. aasta dekreetides ei sätestatud selle rahastamiskava kogueelarvet. |
| --- | --- |

(62)

Dekreedi 2081/1936 artikli 7 kohaselt võidakse avaliku sektori poolne toetus iga nelja aasta tagant mitme tingimuse alusel läbi vaadata. Selle sätte eesmärk oli tagada, et asjaomased äriühingud teenindaksid rohkem kui 75 % neile antud liinidest ja et nende tegevuse keskmine kasumimarginaal jääks vahemikku 4–8 %. 1936. aasta dekreetides ei sätestatud selle rahastamiskava kogueelarvet.

| (63) | 12. mai 1938. aasta kuningliku dekreediga nr 781 nähti ette võimalus muuta ministri käskkirjaga dekreedi 2081/1936 artiklis 2 sätestatud riikliku tähtsusega liinide loetelu (ja see kiideti heaks 5. jaanuari 1937. aasta ministri käskkirjaga). 20. detsembri 1938. aasta ministri käskkirjaga tehti liinide loetellu teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(63)

12. mai 1938. aasta kuningliku dekreediga nr 781 nähti ette võimalus muuta ministri käskkirjaga dekreedi 2081/1936 artiklis 2 sätestatud riikliku tähtsusega liinide loetelu (ja see kiideti heaks 5. jaanuari 1937. aasta ministri käskkirjaga). 20. detsembri 1938. aasta ministri käskkirjaga tehti liinide loetellu teatavad muudatused.

| (64) | Dekreedi 2081/1936 kohaselt sõlmitud avaliku teenindamise lepingud lõppesid 31. detsembril 1956. Pärast seda pikendas Itaalia seadusandja lepinguid 30. juunini 1962 (21). |
| --- | --- |

(64)

Dekreedi 2081/1936 kohaselt sõlmitud avaliku teenindamise lepingud lõppesid 31. detsembril 1956. Pärast seda pikendas Itaalia seadusandja lepinguid 30. juunini 1962 (21).

21

—   5. jaanuari 1953. aasta seadus nr 34 ja 26. märtsi 1959. aasta seadus nr 178

| (65) | 5. jaanuari 1953. aasta seadusega nr 34 (edaspidi „seadus 34/1953“) ja 26. märtsi 1959. aasta seadusega nr 178 (edaspidi „seadus 178/1959“), millega reguleeritakse kohalikke posti ja kauba mereveoteenuseid, lubati merekaubandusministeeriumil korraldada avalikke pakkumismenetlusi, et anda kirjade ja postipakkide vedu ning ainult kohaliku iseloomuga kaubandusteenuste osutamise ülesanne eraõiguslikele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(65)

5. jaanuari 1953. aasta seadusega nr 34 (edaspidi „seadus 34/1953“) ja 26. märtsi 1959. aasta seadusega nr 178 (edaspidi „seadus 178/1959“), millega reguleeritakse kohalikke posti ja kauba mereveoteenuseid, lubati merekaubandusministeeriumil korraldada avalikke pakkumismenetlusi, et anda kirjade ja postipakkide vedu ning ainult kohaliku iseloomuga kaubandusteenuste osutamise ülesanne eraõiguslikele ettevõtjatele.

| (66) | Seaduses 34/1953 sätestati neli subsideeritud sektorit, millega seotud ülesanded antakse eraldi avalike pakkumismenetlustega: a) Toscana saarestik; b) Partenopee ja Pontine saared; c) Lipari saared; d) Egadi saared, Pelagie saared, Ustica ja Pantelleria. Seadusega 178/1959 lisati järgmised subsideeritud sektorid: e) Aadria mere keskosa, f) Aadria mere põhjaosa. |
| --- | --- |

(66)

Seaduses 34/1953 sätestati neli subsideeritud sektorit, millega seotud ülesanded antakse eraldi avalike pakkumismenetlustega: a) Toscana saarestik; b) Partenopee ja Pontine saared; c) Lipari saared; d) Egadi saared, Pelagie saared, Ustica ja Pantelleria. Seadusega 178/1959 lisati järgmised subsideeritud sektorid: e) Aadria mere keskosa, f) Aadria mere põhjaosa.

| (67) | Seaduse 34/1953 artikli 4 kohaselt pidid eespool nimetatud teenuste osutamiseks antavad riiklikud toetused olema kokku lepitud kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingutes. Sama säte kehtis ka seadusega 178/1959 hõlmatud liinide kohta. |
| --- | --- |

(67)

Seaduse 34/1953 artikli 4 kohaselt pidid eespool nimetatud teenuste osutamiseks antavad riiklikud toetused olema kokku lepitud kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingutes. Sama säte kehtis ka seadusega 178/1959 hõlmatud liinide kohta.

—   2. juuni 1962. aasta seadus nr 600

| (68) | 2. juuni 1962. aasta seadusega nr 600 (edaspidi „seadus 600/1962“) korraldati ümber Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kord. |
| --- | --- |

(68)

2. juuni 1962. aasta seadusega nr 600 (edaspidi „seadus 600/1962“) korraldati ümber Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kord.

| (69) | Täpsemalt öeldes nähti seaduse 600/1962 artiklis 2 ette, et uued avaliku teenindamise lepingud tuleb sõlmida merekaubandusministeeriumi ning äriühingute Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia ja Adriatica vahel. Nende lepingute kehtivusaeg pidi olema kakskümmend aastat ja need pidid sisaldama järgmist: i) riikliku tähtsusega liinide loetelu, ii) liine teenindavatele äriühingutele pandud üksikasjalikud avalike teenuste osutamise kohustused ja iii) üksikasjalikud eeskirjad hüvitise kohta, mida riik võib kõnealuste liinide teenindamise eest maksta. Lepingud pidid jõustuma 1. juulil 1962. |
| --- | --- |

(69)

Täpsemalt öeldes nähti seaduse 600/1962 artiklis 2 ette, et uued avaliku teenindamise lepingud tuleb sõlmida merekaubandusministeeriumi ning äriühingute Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia ja Adriatica vahel. Nende lepingute kehtivusaeg pidi olema kakskümmend aastat ja need pidid sisaldama järgmist: i) riikliku tähtsusega liinide loetelu, ii) liine teenindavatele äriühingutele pandud üksikasjalikud avalike teenuste osutamise kohustused ja iii) üksikasjalikud eeskirjad hüvitise kohta, mida riik võib kõnealuste liinide teenindamise eest maksta. Lepingud pidid jõustuma 1. juulil 1962.

| (70) | Kõigile liinide teenindamise ülesandega veoettevõtjatele makstava riikliku hüvitise kogusumma määrati kindlaks seaduse 600/1962 artiklis 6. Igale veoettevõtjale tehtava makse võis tema tulude ja kulude muutumise korral iga kahe aasta tagant läbi vaadata, võttes arvesse selle artiklis 8 nimetatud kriteeriume. Tõhususe suurendamise stiimuli kasutuselevõtmiseks nähti ette, et makset võib suurendada või vähendada, kui seaduses sätestatud teatavate tulu- ja kuluartiklite erinevused ületavad absoluutväärtuses 1 % kogutulust. Läbivaatamine võis mõjutada ainult seda summat ületavat osa. |
| --- | --- |

(70)

Kõigile liinide teenindamise ülesandega veoettevõtjatele makstava riikliku hüvitise kogusumma määrati kindlaks seaduse 600/1962 artiklis 6. Igale veoettevõtjale tehtava makse võis tema tulude ja kulude muutumise korral iga kahe aasta tagant läbi vaadata, võttes arvesse selle artiklis 8 nimetatud kriteeriume. Tõhususe suurendamise stiimuli kasutuselevõtmiseks nähti ette, et makset võib suurendada või vähendada, kui seaduses sätestatud teatavate tulu- ja kuluartiklite erinevused ületavad absoluutväärtuses 1 % kogutulust. Läbivaatamine võis mõjutada ainult seda summat ületavat osa.

2.2.1.2.   Õigusaktid, mida käsitleti 2005. aasta otsuses

Õigusaktid, mida käsitleti 2005. aasta otsuses

—   Seadus nr 684/1974 ja presidendi dekreet nr 501/1979

| (71) | Suure riikliku tähtsusega mereveoteenuste restruktureerimist käsitleva 20. detsembri 1974. aasta seadusega nr 684 (edaspidi „seadus 684/1974“), tunnistati kehtetuks dekreet 2081/1936 ja seadus nr 600/1962, samuti mis tahes vastupidine või vastuolus olev säte ning nähti ette, et seaduse 600/1962 alusel sõlmitud lepingud lõppevad 31. detsembril 1974. |
| --- | --- |

(71)

Suure riikliku tähtsusega mereveoteenuste restruktureerimist käsitleva 20. detsembri 1974. aasta seadusega nr 684 (edaspidi „seadus 684/1974“), tunnistati kehtetuks dekreet 2081/1936 ja seadus nr 600/1962, samuti mis tahes vastupidine või vastuolus olev säte ning nähti ette, et seaduse 600/1962 alusel sõlmitud lepingud lõppevad 31. detsembril 1974.

| (72) | Seaduses 684/1974 tehti vahet kaubaveoliinide (artikkel 4), sõitjateveoliinide (artikkel 6) ning Itaalia suuremate ja väiksemate saartega ühenduste (artikkel 8) vahel. |
| --- | --- |

(72)

Seaduses 684/1974 tehti vahet kaubaveoliinide (artikkel 4), sõitjateveoliinide (artikkel 6) ning Itaalia suuremate ja väiksemate saartega ühenduste (artikkel 8) vahel.

| (73) | Seoses mereühendustega Itaalia suuremate ja väiksemate saartega nõuti artiklis 8 asjaomaste piirkondade, eriti Mezzogiorno majanduslikku ja sotsiaalset arengut käsitlevate nõuete täitmist. Selleks sätestati samas artiklis, et toonase Finmare kontserni äriühingutele, kellele on usaldatud nimetatud teenuste osutamine, makstakse toetust vastavalt kakskümmend aastat kehtivatele avaliku teenindamise lepingutele. |
| --- | --- |

(73)

Seoses mereühendustega Itaalia suuremate ja väiksemate saartega nõuti artiklis 8 asjaomaste piirkondade, eriti Mezzogiorno majanduslikku ja sotsiaalset arengut käsitlevate nõuete täitmist. Selleks sätestati samas artiklis, et toonase Finmare kontserni äriühingutele, kellele on usaldatud nimetatud teenuste osutamine, makstakse toetust vastavalt kakskümmend aastat kehtivatele avaliku teenindamise lepingutele.

| (74) | Artikli 9 kohaselt pidid avaliku teenindamise lepingud sisaldama teenindatavate liinide loetelu, sõitude sagedust, igale liinile määratavate laevade tüüpi ja avaliku sektori poolse toetuse suurust. Selle summa võis igal aastal uuesti läbi vaadata, kui vähemalt üks selle arvutamisel arvesse võetud kuluelementidest erines eelmise aastaga võrreldes rohkem kui 5 %. |
| --- | --- |

(74)

Artikli 9 kohaselt pidid avaliku teenindamise lepingud sisaldama teenindatavate liinide loetelu, sõitude sagedust, igale liinile määratavate laevade tüüpi ja avaliku sektori poolse toetuse suurust. Selle summa võis igal aastal uuesti läbi vaadata, kui vähemalt üks selle arvutamisel arvesse võetud kuluelementidest erines eelmise aastaga võrreldes rohkem kui 5 %.

| (75) | Sõitjateveoliinide puhul nähti artiklis 6 ette äriühingute Italia, Lloyd Triestino, Adriatica ja Tirrenia teenindatavate sõitjateveoühenduste teenindamise lõpetamine kolme aasta jooksul pärast seaduse jõustumist (need mereveoteenused klassifitseeriti seaduses kui gestione stralcio dei servizi passeggeri). Artiklis 7 kinnitati võimalust anda iga-aastaste lepingute alusel hüvitist, mis tagaks nende nelja äriühingu majandusliku tasakaalu nende teenustega seoses nimetatud kolmeaastase perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(75)

Sõitjateveoliinide puhul nähti artiklis 6 ette äriühingute Italia, Lloyd Triestino, Adriatica ja Tirrenia teenindatavate sõitjateveoühenduste teenindamise lõpetamine kolme aasta jooksul pärast seaduse jõustumist (need mereveoteenused klassifitseeriti seaduses kui gestione stralcio dei servizi passeggeri). Artiklis 7 kinnitati võimalust anda iga-aastaste lepingute alusel hüvitist, mis tagaks nende nelja äriühingu majandusliku tasakaalu nende teenustega seoses nimetatud kolmeaastase perioodi jooksul.

gestione stralcio dei servizi passeggeri

| (76) | Kaubaveoliinide puhul anti seaduse 684/1974 artikliga 4 merekaubandusministrile volitused maksta toetusi Finmare kontserni äriühingutele, kes kas avavad uusi mereveoliine (artikli 4 punkt a) või teenindavad olemasolevaid liine (artikli 4 punkt b), kui viimasel ei ole võimalik majanduslikku tasakaalu saavutada. Mõlemat tüüpi toetusi võis anda kuni viieks aastaks ning olemasolevatele liinidele antud toetusi tuli anda iga-aastaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(76)

Kaubaveoliinide puhul anti seaduse 684/1974 artikliga 4 merekaubandusministrile volitused maksta toetusi Finmare kontserni äriühingutele, kes kas avavad uusi mereveoliine (artikli 4 punkt a) või teenindavad olemasolevaid liine (artikli 4 punkt b), kui viimasel ei ole võimalik majanduslikku tasakaalu saavutada. Mõlemat tüüpi toetusi võis anda kuni viieks aastaks ning olemasolevatele liinidele antud toetusi tuli anda iga-aastaste lepingute alusel.

| (77) | Seaduses 684/1974 ei nähtud ette üldist eelarveeraldist eri rahastamiskavadele, mis seadusega sätestati. |
| --- | --- |

(77)

Seaduses 684/1974 ei nähtud ette üldist eelarveeraldist eri rahastamiskavadele, mis seadusega sätestati.

| (78) | Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501, millega rakendatakse seadust 684/1974 selle muudetud kujul (edaspidi „dekreet 501/1979“), (22) sätestati seaduse 684/1974 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Dekreedi 501/1979 artiklis 3 selgitati, et seaduse 684/1974 artiklis 7 sätestatud hüvitise maksmisel tuleb arvesse võtta kõiki äriühingute Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia ja Adriatica teenindatavaid riigisiseseid ja rahvusvahelisi sõitjateveoliine. |
| --- | --- |

(78)

Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501, millega rakendatakse seadust 684/1974 selle muudetud kujul (edaspidi „dekreet 501/1979“), (22) sätestati seaduse 684/1974 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Dekreedi 501/1979 artiklis 3 selgitati, et seaduse 684/1974 artiklis 7 sätestatud hüvitise maksmisel tuleb arvesse võtta kõiki äriühingute Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia ja Adriatica teenindatavaid riigisiseseid ja rahvusvahelisi sõitjateveoliine.

22

| (79) | Dekreedi 501/1979 artiklis 26 oli sätestatud, et sõitjateveoliinide eest makstav iga-aastane hüvitis (Gestione stralcio dei servizi passeggeri) tuleb kehtestada eeldatavate kulude ja tulude põhjal. Selle dekreedi artikli 35 kohaselt võis kaubaveoliinide hüvitist üle vaadata iga aasta 30. juuniks, et tagada iga liini majanduslik tasakaal. Dekreedi 501/1979 artiklis 9 täpsustati eri elemente, mida tuleb seaduse 684/1974 artikli 4 punkti b, artiklite 7 ja 8 kohaselt äriühingutele makstava toetuse arvutamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(79)

Dekreedi 501/1979 artiklis 26 oli sätestatud, et sõitjateveoliinide eest makstav iga-aastane hüvitis (Gestione stralcio dei servizi passeggeri) tuleb kehtestada eeldatavate kulude ja tulude põhjal. Selle dekreedi artikli 35 kohaselt võis kaubaveoliinide hüvitist üle vaadata iga aasta 30. juuniks, et tagada iga liini majanduslik tasakaal. Dekreedi 501/1979 artiklis 9 täpsustati eri elemente, mida tuleb seaduse 684/1974 artikli 4 punkti b, artiklite 7 ja 8 kohaselt äriühingutele makstava toetuse arvutamisel arvesse võtta.

Gestione stralcio dei servizi passeggeri

| (80) | Dekreedis 501/1979 sätestati ka see, et kõigil äriühingute teenindatavatel liinidel tuleb väljumis- ja saabumisajad kinnitada ministri käskkirjaga, ning nõuti, et äriühingud vahetaksid välja oma üle 18 aasta vanused laevad, välja arvatud juhul, kui ministeerium on selge sõnaga sellest kohustusest loobunud. Lisaks tuli igal liinil kasutatavad laevad ühe kaupa kindlaks määrata. See piirang, millega kohustati äriühingutel korrapäraselt oma laevaparki uuendama, kujutas endast äriühingute jaoks erikohustust. |
| --- | --- |

(80)

Dekreedis 501/1979 sätestati ka see, et kõigil äriühingute teenindatavatel liinidel tuleb väljumis- ja saabumisajad kinnitada ministri käskkirjaga, ning nõuti, et äriühingud vahetaksid välja oma üle 18 aasta vanused laevad, välja arvatud juhul, kui ministeerium on selge sõnaga sellest kohustusest loobunud. Lisaks tuli igal liinil kasutatavad laevad ühe kaupa kindlaks määrata. See piirang, millega kohustati äriühingutel korrapäraselt oma laevaparki uuendama, kujutas endast äriühingute jaoks erikohustust.

| (81) | Dekreedi 501/1979 artikkel 40 võimaldas merekaubandusministeeriumil lisaks tavapärastele teenustele näha ette ka lisateenuste osutamise, mille eesmärk on rahuldada avalikust huvist tulenevaid erinõudeid või võtta arvesse liikluse suurenemist. |
| --- | --- |

(81)

Dekreedi 501/1979 artikkel 40 võimaldas merekaubandusministeeriumil lisaks tavapärastele teenustele näha ette ka lisateenuste osutamise, mille eesmärk on rahuldada avalikust huvist tulenevaid erinõudeid või võtta arvesse liikluse suurenemist.

—   19. mai 1975. aasta seadus nr 169

| (82) | 19. mai 1975. aasta seadusega nr 169 kohalike posti ja kauba mereveoteenuste ümberkorraldamise kohta (edaspidi „seadus 169/1975“) korraldati ümber kohaliku avalike posti- ja kaubaveoteenuste osutamise kord. |
| --- | --- |

(82)

19. mai 1975. aasta seadusega nr 169 kohalike posti ja kauba mereveoteenuste ümberkorraldamise kohta (edaspidi „seadus 169/1975“) korraldati ümber kohaliku avalike posti- ja kaubaveoteenuste osutamise kord.

| (83) | Selle seaduse artiklis 1 nähti eelkõige ette kolme piirkondliku äriühingu, nimelt Caremari, Siremari ja Toremari asutamine ning pandi viimasele kirjade ja postipakkide veo ning ainult kohaliku iseloomuga kaubandusteenustega seotud avalike teenuste osutamise kohustused. Artiklis 1 nõuti ka, et Tirrenial oleks vähemalt 51 % suurune osalus kõigi nende äriühingute aktsiakapitalis. Seaduse 169/1975 artikliga 2 volitati merekaubandusministrit andma piirkondlikele äriühingutele toetusi, nagu on kokku lepitud kahekümneaastase kehtivusajaga avaliku teenindamise lepingutes. |
| --- | --- |

(83)

Selle seaduse artiklis 1 nähti eelkõige ette kolme piirkondliku äriühingu, nimelt Caremari, Siremari ja Toremari asutamine ning pandi viimasele kirjade ja postipakkide veo ning ainult kohaliku iseloomuga kaubandusteenustega seotud avalike teenuste osutamise kohustused. Artiklis 1 nõuti ka, et Tirrenial oleks vähemalt 51 % suurune osalus kõigi nende äriühingute aktsiakapitalis. Seaduse 169/1975 artikliga 2 volitati merekaubandusministrit andma piirkondlikele äriühingutele toetusi, nagu on kokku lepitud kahekümneaastase kehtivusajaga avaliku teenindamise lepingutes.

—   5. detsembri 1986. aasta seadus nr 856

| (84) | 5. detsembri 1986. aasta seaduses nr 856 riigi laevastiku (Finmare kontsern) uuendamise normide ja eralaevandusega seotud meetmete kohta (edaspidi „seadus 856/1986“) tehti avalike mereveoteenuste osutamise korras teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(84)

5. detsembri 1986. aasta seaduses nr 856 riigi laevastiku (Finmare kontsern) uuendamise normide ja eralaevandusega seotud meetmete kohta (edaspidi „seadus 856/1986“) tehti avalike mereveoteenuste osutamise korras teatavad muudatused.

| (85) | Täpsemalt öeldes sätestati artiklis 1, et riigi majandusele oluliste kahjumit teenivate kaubaveoliinide suhtes tuleb kohaldada restruktureerimiskava ja riigi rahalist toetust. Artikkel 2 nägi ette nende liinide jaoks starditoetuse andmise kuni viieks aastaks (alates 1. jaanuarist 1985). Uue laeva soetamise korral määrati viieaastane starditoetus, mis oli piiratud investeeringu summaga (amortisatsioonikulu ja viivised). |
| --- | --- |

(85)

Täpsemalt öeldes sätestati artiklis 1, et riigi majandusele oluliste kahjumit teenivate kaubaveoliinide suhtes tuleb kohaldada restruktureerimiskava ja riigi rahalist toetust. Artikkel 2 nägi ette nende liinide jaoks starditoetuse andmise kuni viieks aastaks (alates 1. jaanuarist 1985). Uue laeva soetamise korral määrati viieaastane starditoetus, mis oli piiratud investeeringu summaga (amortisatsioonikulu ja viivised).

| (86) | Mis puudutab ühendusi väiksemate ja suuremate saartega, muudeti artikliga 11 toetuste arvutamise kriteeriume. Täpsemalt öeldes tuli tasakaalustav toetus arvutada teenuse osutamise käigus saadud tulude ja tekkinud kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Avaliku teenindamise lepingud pidid sisaldama konkreetseid üksikasju elementide kohta, mida tuleb toetuse arvutamisel arvesse võtta, koos subsideeritud liinide, sõitude sageduste ja kasutatavate laevade täieliku loeteluga. Toetused pidid heaks kiitma merekaubandus-, avaliku sektori osaluse ja rahandusminister. Lõikes 7 on sätestatud, et abisaajate majandusliku tasakaalu tagamiseks võib esimese viieaastase perioodi jooksul anda lisatoetust. |
| --- | --- |

(86)

Mis puudutab ühendusi väiksemate ja suuremate saartega, muudeti artikliga 11 toetuste arvutamise kriteeriume. Täpsemalt öeldes tuli tasakaalustav toetus arvutada teenuse osutamise käigus saadud tulude ja tekkinud kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Avaliku teenindamise lepingud pidid sisaldama konkreetseid üksikasju elementide kohta, mida tuleb toetuse arvutamisel arvesse võtta, koos subsideeritud liinide, sõitude sageduste ja kasutatavate laevade täieliku loeteluga. Toetused pidid heaks kiitma merekaubandus-, avaliku sektori osaluse ja rahandusminister. Lõikes 7 on sätestatud, et abisaajate majandusliku tasakaalu tagamiseks võib esimese viieaastase perioodi jooksul anda lisatoetust.

| (87) | Vastavalt artiklile 13 tuli äriühingu Lloyd Triestino poolt Aadria mere põhjaosas teenindatavad ühendused Istria rannikuga anda üle äriühingule Adriatica. Lisaks sellele kohaldati nimetatud artikli lõike 4 kohaselt 1. jaanuaril 1986 käigus olnud ja Adriatica (23) teenindatud segaveoühenduste suhtes seaduse 684/1974 artiklites 8 ja 9 sätestatud eeskirju ning nende hilisemaid muudatusi (mis käsitlevad ühendusi Itaalia suuremate ja väiksematega saartega). Selle tulemusel muutus seaduse 856/1986 artikkel 11 kohaldatavaks ka Adriatica teenindatud rahvusvaheliste ühenduste suhtes. |
| --- | --- |

(87)

Vastavalt artiklile 13 tuli äriühingu Lloyd Triestino poolt Aadria mere põhjaosas teenindatavad ühendused Istria rannikuga anda üle äriühingule Adriatica. Lisaks sellele kohaldati nimetatud artikli lõike 4 kohaselt 1. jaanuaril 1986 käigus olnud ja Adriatica (23) teenindatud segaveoühenduste suhtes seaduse 684/1974 artiklites 8 ja 9 sätestatud eeskirju ning nende hilisemaid muudatusi (mis käsitlevad ühendusi Itaalia suuremate ja väiksematega saartega). Selle tulemusel muutus seaduse 856/1986 artikkel 11 kohaldatavaks ka Adriatica teenindatud rahvusvaheliste ühenduste suhtes.

23

| (88) | Seaduse 856/1986 artikliga 15 nähti ette, et asutatakse avalik-õiguslik piirkondlik äriühing (Saremar), kellele tehakse ülesandeks posti- ja kaubandusteenuste osutamine Sardiinia, Korsika ja naabruses asuvate väikesaarte vahel, mida varem tegi Tirrenia. |
| --- | --- |

(88)

Seaduse 856/1986 artikliga 15 nähti ette, et asutatakse avalik-õiguslik piirkondlik äriühing (Saremar), kellele tehakse ülesandeks posti- ja kaubandusteenuste osutamine Sardiinia, Korsika ja naabruses asuvate väikesaarte vahel, mida varem tegi Tirrenia.

| (89) | Seaduse 856/1986 artiklis 12 sätestati, et teenuste tariifid kehtestatakse ministri käskkirjaga ettevõtjate enda ettepanekul. Elanike ja võõrtöötajate suhtes kohaldati soodusmäärasid. |
| --- | --- |

(89)

Seaduse 856/1986 artiklis 12 sätestati, et teenuste tariifid kehtestatakse ministri käskkirjaga ettevõtjate enda ettepanekul. Elanike ja võõrtöötajate suhtes kohaldati soodusmäärasid.

| (90) | Nagu seaduses 684/1974, ei kehtestatud seaduses 856/1986 selles käsitletud rahastamiskavade üldeelarvet. |
| --- | --- |

(90)

Nagu seaduses 684/1974, ei kehtestatud seaduses 856/1986 selles käsitletud rahastamiskavade üldeelarvet.

—   4. märtsi 1989. aasta dekreet-seadus nr 77, mis muudeti 5. mai 1989. aasta seaduseks nr 160

| (91) | Viimased uuendused esialgsete lepingute suhtes kohaldatavas õigusraamistikus seoses sõitjate- ja kaubaveoga kehtestati 4. märtsi 1989. aasta dekreet-seadusega nr 77, milles käsitletakse mereveo ja mereveoteenuste kontsessioonidega seotud kiireloomulisi sätteid (edaspidi „dekreet-seadus 77/1989“), mis muudeti 5. mai 1989. aasta seaduseks nr 160. |
| --- | --- |

(91)

Viimased uuendused esialgsete lepingute suhtes kohaldatavas õigusraamistikus seoses sõitjate- ja kaubaveoga kehtestati 4. märtsi 1989. aasta dekreet-seadusega nr 77, milles käsitletakse mereveo ja mereveoteenuste kontsessioonidega seotud kiireloomulisi sätteid (edaspidi „dekreet-seadus 77/1989“), mis muudeti 5. mai 1989. aasta seaduseks nr 160.

| (92) | Dekreet-seaduse 77/1989 artikkel 9 nägi eelkõige ette, et alates 1. jaanuarist 1990 võivad liinid, mida peetakse sõitjate- ja kaubaveo tagamise seisukohast oluliseks, saada tasakaalustavat toetust. Teenindatavad liinid ja sõitude sageduse pidid kindlaks määrama riigiasutused teenuse osutamise ülesande saanud ettevõtjate tehniliste ettepanekute alusel ja viimastel tuli nimetatud eesmärgil esitada iga viie aasta tagant omapoolne teeninduskava. |
| --- | --- |

(92)

Dekreet-seaduse 77/1989 artikkel 9 nägi eelkõige ette, et alates 1. jaanuarist 1990 võivad liinid, mida peetakse sõitjate- ja kaubaveo tagamise seisukohast oluliseks, saada tasakaalustavat toetust. Teenindatavad liinid ja sõitude sageduse pidid kindlaks määrama riigiasutused teenuse osutamise ülesande saanud ettevõtjate tehniliste ettepanekute alusel ja viimastel tuli nimetatud eesmärgil esitada iga viie aasta tagant omapoolne teeninduskava.

| (93) | Seoses saartega ühendustega sätestati artikli 9 lõikes 3 ka see, et tasakaalustava toetuse suurus tuleb kehtestada avaliku teenindamise lepingutes, võttes võrdlusaluseks keskmised ja objektiivsed parameetrid, mis tulenevad riikliku raudtee-ettevõtja (Ferrovie dello Stato) samaväärsete teenuste ja vahemaade puhul kohaldatud tariifidest. |
| --- | --- |

(93)

Seoses saartega ühendustega sätestati artikli 9 lõikes 3 ka see, et tasakaalustava toetuse suurus tuleb kehtestada avaliku teenindamise lepingutes, võttes võrdlusaluseks keskmised ja objektiivsed parameetrid, mis tulenevad riikliku raudtee-ettevõtja (Ferrovie dello Stato) samaväärsete teenuste ja vahemaade puhul kohaldatud tariifidest.

2.2.2.   Esialgsed lepingud

Esialgsed lepingud

| (94) | Esialgsed lepingud on avaliku teenindamise lepingud, mille Itaalia riik sõlmis 1991. aasta juulis iga endise Tirrenia kontserni viie piirkondliku äriühinguga. Need lepingud olid identsed kõigi endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia puhul. Kooskõlas esialgsete lepingute artikliga 2 kohaldati neid tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 1989 ja nende kehtivusaeg pidi lõppema 31. detsembril 2008. Esialgsete lepingutega nähti siiski ette, et 1989., 1990. ja 1991. aasta majandussuhted määratakse kindlaks ajutiste meetmetega, mida käesolev otsus ei hõlma. |
| --- | --- |

(94)

Esialgsed lepingud on avaliku teenindamise lepingud, mille Itaalia riik sõlmis 1991. aasta juulis iga endise Tirrenia kontserni viie piirkondliku äriühinguga. Need lepingud olid identsed kõigi endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia puhul. Kooskõlas esialgsete lepingute artikliga 2 kohaldati neid tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 1989 ja nende kehtivusaeg pidi lõppema 31. detsembril 2008. Esialgsete lepingutega nähti siiski ette, et 1989., 1990. ja 1991. aasta majandussuhted määratakse kindlaks ajutiste meetmetega, mida käesolev otsus ei hõlma.

| (95) | Vastavalt esialgsete lepingute artiklile 3 kehtestati aastase toetuse suurus taotluse alusel, mille abisaaja esitas iga majandusaasta veebruaris. Taotlus tuli ministeeriumidevaheliste konsultatsioonide käigus läbi vaadata ja seejärel ministeeriumi käskkirjaga maikuu jooksul heaks kiita. Iga-aastase toetuse eesmärk oli võimaldada äriühingutel katta tegevuskulude ja tulude negatiivsest suhtest tulenevad kahjud. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt esialgsete lepingute artiklile 3 kehtestati aastase toetuse suurus taotluse alusel, mille abisaaja esitas iga majandusaasta veebruaris. Taotlus tuli ministeeriumidevaheliste konsultatsioonide käigus läbi vaadata ja seejärel ministeeriumi käskkirjaga maikuu jooksul heaks kiita. Iga-aastase toetuse eesmärk oli võimaldada äriühingutel katta tegevuskulude ja tulude negatiivsest suhtest tulenevad kahjud.

| (96) | Esialgsete lepingute artiklis 5 kirjeldati mitmesuguseid tulu- ja kuluelemente, mida tuleb seaduse 856/1986 artikli 11 kohaselt hüvitise arvutamisel ja investeeritud kapitalilt saadava tulu arvutamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(96)

Esialgsete lepingute artiklis 5 kirjeldati mitmesuguseid tulu- ja kuluelemente, mida tuleb seaduse 856/1986 artikli 11 kohaselt hüvitise arvutamisel ja investeeritud kapitalilt saadava tulu arvutamisel arvesse võtta.

2.2.3.   Viie aasta plaanid

Viie aasta plaanid

| (97) | Esialgsete lepingute artiklis 1 sätestati viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad liinid ja sadamad, kõnealustel mereühendustel kasutatavate laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige saarepiirkondade elanikele mõeldud soodustariifid. |
| --- | --- |

(97)

Esialgsete lepingute artiklis 1 sätestati viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad liinid ja sadamad, kõnealustel mereühendustel kasutatavate laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige saarepiirkondade elanikele mõeldud soodustariifid.

| (98) | Esimene viie aasta plaan (aastateks 1990–1994) kiideti heaks ministri 29. mai 1990. aasta käskkirjaga ja see jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 1990. Teine aastaid 1995–1999 hõlmav plaan, mis kiideti heaks 14. mai 1996. aasta käskkirjaga, jättis liinid ja sageduse praktiliselt samaks. |
| --- | --- |

(98)

Esimene viie aasta plaan (aastateks 1990–1994) kiideti heaks ministri 29. mai 1990. aasta käskkirjaga ja see jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 1990. Teine aastaid 1995–1999 hõlmav plaan, mis kiideti heaks 14. mai 1996. aasta käskkirjaga, jättis liinid ja sageduse praktiliselt samaks.

| (99) | Kolmandat plaani (hõlmab ajavahemikku 2000–2004), mille äriühingud esitasid Itaalia ametiasutustele 1999. aasta septembris, ei oldud 2005. aasta otsuse vastuvõtmise ajal veel heaks kiidetud. Kuni nimetatud plaani vastuvõtmiseni anti 8. märtsi 2000. aasta käskkirjaga Tirrenia kontserni äriühingutele õigus säilitada seaduse nr 160/1989 artiklis 9 täpsustatud teenuseid 1999. aastal kehtinud 1994.–1999. aasta viie aasta plaanis kokku lepitud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(99)

Kolmandat plaani (hõlmab ajavahemikku 2000–2004), mille äriühingud esitasid Itaalia ametiasutustele 1999. aasta septembris, ei oldud 2005. aasta otsuse vastuvõtmise ajal veel heaks kiidetud. Kuni nimetatud plaani vastuvõtmiseni anti 8. märtsi 2000. aasta käskkirjaga Tirrenia kontserni äriühingutele õigus säilitada seaduse nr 160/1989 artiklis 9 täpsustatud teenuseid 1999. aastal kehtinud 1994.–1999. aasta viie aasta plaanis kokku lepitud tingimuste kohaselt.

| (100) | Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et 2000.–2004. aasta ja 2005.–2008. aasta viie aasta plaanide ametliku vastuvõtmise asemel võtsid nad sihtotstarbelisi ratsionaliseerimismeetmeid, et viia teenused paremini kooskõlla kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis sisulisi muudatusi. Itaalia ametiasutused selgitasid, et pikemaajaline kavandamine ei olnud eelarveprobleemide tõttu enam võimalik. |
| --- | --- |

(100)

Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et 2000.–2004. aasta ja 2005.–2008. aasta viie aasta plaanide ametliku vastuvõtmise asemel võtsid nad sihtotstarbelisi ratsionaliseerimismeetmeid, et viia teenused paremini kooskõlla kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis sisulisi muudatusi. Itaalia ametiasutused selgitasid, et pikemaajaline kavandamine ei olnud eelarveprobleemide tõttu enam võimalik.

2.2.4.   Iga-aastane hüvitis

Iga-aastane hüvitis

2.2.4.1.   Hüvitis, mida hinnati 2005. aasta otsuse alusel

Hüvitis, mida hinnati 2005. aasta otsuse alusel

| (101) | Iga-aastane toetus vastas viie aasta plaanis osutatud teenuste pakkumisest tulenenud puhaskahjumile, millele lisati muutuva suurusega summa, mis vastab investeeritud kapitalilt saadvale tulule. Tegevuse puhaskahjum tulenes asjaomasel perioodil teenitud tuludest ja liinide teenindamisega seotud kuludest. |
| --- | --- |

(101)

Iga-aastane toetus vastas viie aasta plaanis osutatud teenuste pakkumisest tulenenud puhaskahjumile, millele lisati muutuva suurusega summa, mis vastab investeeritud kapitalilt saadvale tulule. Tegevuse puhaskahjum tulenes asjaomasel perioodil teenitud tuludest ja liinide teenindamisega seotud kuludest.

| (102) | Esialgsetes lepingutes nähti ette tasakaalustava toetuse maksmine järgmiselt:






  a) | eelmisel aastal määratud toetussumma 70 % suurune ettemakse, mis tuleb teha iga aasta märtsis; |
| --- | --- | --- |

(102)

Esialgsetes lepingutes nähti ette tasakaalustava toetuse maksmine järgmiselt:

a)

eelmisel aastal määratud toetussumma 70 % suurune ettemakse, mis tuleb teha iga aasta märtsis;

| b) | teine makse iga aasta juunis, mis on 20 % sellest toetusest; |
| --- | --- |

b)

teine makse iga aasta juunis, mis on 20 % sellest toetusest;

| c) | makstud summade ning jooksva aasta tegevuskulude ja -tulude vahe oli jääksumma, mis maksti välja aasta lõpus. Kui ettevõtja sai osutatud teenuste puhaskuludest suurema summa (tulud miinus kulud), pidi ta vahe tagasi maksma 15 päeva jooksul pärast bilansi kinnitamist. |
| --- | --- |

c)

makstud summade ning jooksva aasta tegevuskulude ja -tulude vahe oli jääksumma, mis maksti välja aasta lõpus. Kui ettevõtja sai osutatud teenuste puhaskuludest suurema summa (tulud miinus kulud), pidi ta vahe tagasi maksma 15 päeva jooksul pärast bilansi kinnitamist.

| (103) | Iga-aastase hüvitise arvutamisel võeti arvesse järgmisi kuluelemente: vahendusorganisatsiooni komisjonikulud/soetamiskulud, sadamamaksud/sadama transiidikulud ja muud liiklemiskulud, tegevuskulud, amortisatsioonikulud, finantsoperatsioonide netokulud, halduskulud ja muud kulud. Need algsetele lepingutele lisatud kuluelemendid olid samad kõigi piirkondlike äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(103)

Iga-aastase hüvitise arvutamisel võeti arvesse järgmisi kuluelemente: vahendusorganisatsiooni komisjonikulud/soetamiskulud, sadamamaksud/sadama transiidikulud ja muud liiklemiskulud, tegevuskulud, amortisatsioonikulud, finantsoperatsioonide netokulud, halduskulud ja muud kulud. Need algsetele lepingutele lisatud kuluelemendid olid samad kõigi piirkondlike äriühingute puhul.

| (104) | Tegevuskulud hõlmasid kulusid laevaperele, hooldusele, kindlustusele, kütusele ja mineraalõlidele. „Halduskulude“ hulka kuulusid eelkõige kaldapersonali ja haldusruumide kulud. |
| --- | --- |

(104)

Tegevuskulud hõlmasid kulusid laevaperele, hooldusele, kindlustusele, kütusele ja mineraalõlidele. „Halduskulude“ hulka kuulusid eelkõige kaldapersonali ja haldusruumide kulud.

| (105) | Itaalia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt olid piirkondlike äriühingute kulud (miljonites liirides) ja toetuse suurus aastatel 1992–2001 (24) järgmised (25). |
| --- | --- |

(105)

Itaalia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt olid piirkondlike äriühingute kulud (miljonites liirides) ja toetuse suurus aastatel 1992–2001 (24) järgmised (25).

24

25

Adriatica

Adriatica

| Kuluelemendid | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms | 9 750,0 | 11 940,0 | 12 432,0 | 13 915,0 | 14 224,0 | 13 949,0 | 16 307,0 | 16 376,0 | 12 702,0 | 17 451,6 |
| Sadamamaksud jms | 12 268,0 | 13 249,0 | 15 137,0 | 19 357,0 | 20 292,0 | 20 915,0 | 24 007,0 | 23 503,0 | 21 241,0 | 31 257,2 |
| Tegevuskulud | 64 942,0 | 66 079,0 | 78 385,0 | 83 169,0 | 90 140,0 | 97 448,0 | 96 426,0 | 83 486,0 | 80 622,0 | 100 151,6 |
| Amortisatsioonikulud | 15 086,0 | 17 502,0 | 22 761,0 | 23 706,0 | 23 719,0 | 23 727,0 | 23 463,0 | 23 286,0 | 23 351,0 | 29 053,7 |
| Finantsoperatsioonide netokulud | 4 626,0 | - 125,0 | 11 185,0 | 9 483,0 | 4 963,0 | - 3 031,0 | - 8 050,0 | - 12 440,0 | - 11 453,0 | - 4 172,7 |
| Halduskulud | 16 318,0 | 15 685,0 | 15 720,0 | 14 653,0 | 13 938,0 | 13 952,0 | 14 688,0 | 14 877,0 | 14 735,0 | 14 194,8 |
| Muud kulud | 4 028,0 | - 139,0 | 2 913,0 | 2 051,0 | 2 819,0 | 7 371,0 | 8 968,0 | 2 021,0 | - 3 942,0 | - 4 116,5 |
| Kulud kokku (A) | 127 018,0 | 124 191,0 | 158 533,0 | 166 334,0 | 170 095,0 | 174 331,0 | 175 809,0 | 151 109,0 | 137 256,0 | 183 819,8 |
| Tegevustulu (B) | 64 772,0 | 79 716,0 | 80 324,0 | 95 114,0 | 95 422,0 | 94 995,0 | 114 210,0 | 126 403,0 | 109 786,0 | 155 616,1 |
| Puhaskasum (B–A) | - 62 246,0 | - 44 475,0 | - 78 209,0 | - 71 220,0 | - 74 673,0 | - 79 336,0 | - 61 599,0 | - 24 706,0 | - 27 470,0 | - 28 203,7 |
| Investeeritud kapitalilt saadud tulu | 8 258,0 | 10 615,0 | 7 819,0 | 9 304,0 | 7 935,0 | 5 788,0 | 5 271,0 | 3 646,0 | 4 377,0 | 6 147,7 |
| Aastase toetuse summa | 70 504,0 | 55 090,0 | 86 028,0 | 80 524,0 | 82 608,0 | 85 124,0 | 66 870,0 | 28 352,0 | 31 847,0 | 34 351,4 |

Kuluelemendid

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms

9 750,0

11 940,0

12 432,0

13 915,0

14 224,0

13 949,0

16 307,0

16 376,0

12 702,0

17 451,6

Sadamamaksud jms

12 268,0

13 249,0

15 137,0

19 357,0

20 292,0

20 915,0

24 007,0

23 503,0

21 241,0

31 257,2

Tegevuskulud

64 942,0

66 079,0

78 385,0

83 169,0

90 140,0

97 448,0

96 426,0

83 486,0

80 622,0

100 151,6

Amortisatsioonikulud

15 086,0

17 502,0

22 761,0

23 706,0

23 719,0

23 727,0

23 463,0

23 286,0

23 351,0

29 053,7

Finantsoperatsioonide netokulud

4 626,0

- 125,0

11 185,0

9 483,0

4 963,0

- 3 031,0

- 8 050,0

- 12 440,0

- 11 453,0

- 4 172,7

Halduskulud

16 318,0

15 685,0

15 720,0

14 653,0

13 938,0

13 952,0

14 688,0

14 877,0

14 735,0

14 194,8

Muud kulud

4 028,0

- 139,0

2 913,0

2 051,0

2 819,0

7 371,0

8 968,0

2 021,0

- 3 942,0

- 4 116,5

Kulud kokku (A)

Kulud kokku (A)

127 018,0

127 018,0

124 191,0

124 191,0

158 533,0

158 533,0

166 334,0

166 334,0

170 095,0

170 095,0

174 331,0

174 331,0

175 809,0

175 809,0

151 109,0

151 109,0

137 256,0

137 256,0

183 819,8

183 819,8

Tegevustulu (B)

64 772,0

79 716,0

80 324,0

95 114,0

95 422,0

94 995,0

114 210,0

126 403,0

109 786,0

155 616,1

Puhaskasum (B–A)

Puhaskasum (B–A)

- 62 246,0

- 62 246,0

- 44 475,0

- 44 475,0

- 78 209,0

- 78 209,0

- 71 220,0

- 71 220,0

- 74 673,0

- 74 673,0

- 79 336,0

- 79 336,0

- 61 599,0

- 61 599,0

- 24 706,0

- 24 706,0

- 27 470,0

- 27 470,0

- 28 203,7

- 28 203,7

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

8 258,0

10 615,0

7 819,0

9 304,0

7 935,0

5 788,0

5 271,0

3 646,0

4 377,0

6 147,7

Aastase toetuse summa

Aastase toetuse summa

70 504,0

70 504,0

55 090,0

55 090,0

86 028,0

86 028,0

80 524,0

80 524,0

82 608,0

82 608,0

85 124,0

85 124,0

66 870,0

66 870,0

28 352,0

28 352,0

31 847,0

31 847,0

34 351,4

34 351,4

Saremar

Saremar

| Kuluelemendid | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms | 697,0 | 1 108,0 | 1 386,7 | 1 672,9 | 1 566,7 | 1 624,0 | 1 233,0 | 1 786,4 | 1 405,8 | 1 319,0 |
| Sadamamaksud jms | 2 308,0 | 2 505,0 | 1 929,8 | 1 898,4 | 1 776,8 | 2 099,1 | 2 508,0 | 2 096,4 | 2 250,0 | 2 265,4 |
| Tegevuskulud | 22 213,0 | 24 077,0 | 23 570,7 | 23 433,8 | 26 129,1 | 26 664,2 | 28 112,0 | 29 883,9 | 23 914,8 | 20 094,0 |
| Amortisatsioonikulud | 3 099,0 | 3 733,0 | 3 976,8 | 3 959,8 | 3 611,8 | 3 300,5 | 3 352,0 | 3 400,4 | 3 369,0 | 3 559,1 |
| Finantsoperatsioonide netokulud | 7,0 | - 906,0 | - 862,7 | - 895,0 | - 2 233,5 | - 2 451,6 | - 3 011,0 | - 2 933,8 | - 313,0 | 119,5 |
| Halduskulud | 3 574,0 | 3 503,0 | 3 627,1 | 3 538,0 | 3 619,4 | 3 589,9 | 3 851,0 | 3 843,8 | 3 401,0 | 3 508,7 |
| Muud kulud | 1 621,0 | 1 918,0 | 1 666,8 | 997,8 | 502,9 | 1 827,3 | 3 557,0 | 2 141,7 | 2 272,0 | 239,9 |
| Kulud kokku (A) | 33 519,0 | 35 938,0 | 35 295,2 | 34 605,7 | 34 973,2 | 36 653,4 | 39 602,0 | 40 218,8 | 36 299,6 | 31 105,6 |
| Tegevustulu (B) | 7 464,0 | 8 365,0 | 9 383,8 | 11 396,6 | 11 533,5 | 11 746,7 | 11 744,0 | 12 425,6 | 12 652,0 | 13 456,1 |
| Puhaskasum (B–A) | - 26 055,0 | - 27 573,0 | - 25 911,4 | - 23 209,1 | - 23 439,7 | - 24 906,7 | - 27 858,0 | - 27 793,2 | - 23 647,6 | - 17 649,5 |
| Investeeritud kapitalilt saadud tulu | 1 342,0 | 2 641,0 | 1 606,2 | 1 781,6 | 1 560,4 | 1 172,8 | 973,0 | 738,8 | 828,0 | 1 075,6 |
| Aastase toetuse summa | 27 397,0 | 30 214,0 | 27 517,6 | 24 990,7 | 25 000,1 | 26 079,5 | 28 831,0 | 28 532,0 | 24 475,6 | 18 725,1 |

Kuluelemendid

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms

697,0

1 108,0

1 386,7

1 672,9

1 566,7

1 624,0

1 233,0

1 786,4

1 405,8

1 319,0

Sadamamaksud jms

2 308,0

2 505,0

1 929,8

1 898,4

1 776,8

2 099,1

2 508,0

2 096,4

2 250,0

2 265,4

Tegevuskulud

22 213,0

24 077,0

23 570,7

23 433,8

26 129,1

26 664,2

28 112,0

29 883,9

23 914,8

20 094,0

Amortisatsioonikulud

3 099,0

3 733,0

3 976,8

3 959,8

3 611,8

3 300,5

3 352,0

3 400,4

3 369,0

3 559,1

Finantsoperatsioonide netokulud

7,0

- 906,0

- 862,7

- 895,0

- 2 233,5

- 2 451,6

- 3 011,0

- 2 933,8

- 313,0

119,5

Halduskulud

3 574,0

3 503,0

3 627,1

3 538,0

3 619,4

3 589,9

3 851,0

3 843,8

3 401,0

3 508,7

Muud kulud

1 621,0

1 918,0

1 666,8

997,8

502,9

1 827,3

3 557,0

2 141,7

2 272,0

239,9

Kulud kokku (A)

Kulud kokku (A)

33 519,0

33 519,0

35 938,0

35 938,0

35 295,2

35 295,2

34 605,7

34 605,7

34 973,2

34 973,2

36 653,4

36 653,4

39 602,0

39 602,0

40 218,8

40 218,8

36 299,6

36 299,6

31 105,6

31 105,6

Tegevustulu (B)

7 464,0

8 365,0

9 383,8

11 396,6

11 533,5

11 746,7

11 744,0

12 425,6

12 652,0

13 456,1

Puhaskasum (B–A)

Puhaskasum (B–A)

- 26 055,0

- 26 055,0

- 27 573,0

- 27 573,0

- 25 911,4

- 25 911,4

- 23 209,1

- 23 209,1

- 23 439,7

- 23 439,7

- 24 906,7

- 24 906,7

- 27 858,0

- 27 858,0

- 27 793,2

- 27 793,2

- 23 647,6

- 23 647,6

- 17 649,5

- 17 649,5

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

1 342,0

2 641,0

1 606,2

1 781,6

1 560,4

1 172,8

973,0

738,8

828,0

1 075,6

Aastase toetuse summa

Aastase toetuse summa

27 397,0

27 397,0

30 214,0

30 214,0

27 517,6

27 517,6

24 990,7

24 990,7

25 000,1

25 000,1

26 079,5

26 079,5

28 831,0

28 831,0

28 532,0

28 532,0

24 475,6

24 475,6

18 725,1

18 725,1

Toremar

Toremar

| Kuluelemendid | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms | 3 743,0 | 4 651,0 | 4 897,0 | 4 767,7 | 4 932,8 | 5 356,3 | 3 687,0 | 2 433,0 | 3 660,0 | 1 808,7 |
| Sadamamaksud jms | 3 279,0 | 3 141,0 | 2 871,5 | 3 050,7 | 3 380,1 | 3 512,1 | 4 311,0 | 3 839,9 | 4 513,0 | 4 596,3 |
| Tegevuskulud | 26 980,0 | 27 398,0 | 30 740,3 | 32 605,1 | 34 738,3 | 34 875,0 | 34 539,0 | 36 411,1 | 31 448,0 | 30 796,0 |
| Amortisatsioonikulud | 5 218,0 | 5 210,0 | 5 171,1 | 5 164,7 | 5 176,0 | 5 180,8 | 5 151,0 | 5 158,3 | 5 169,0 | 5 634,4 |
| Finantsoperatsioonide netokulud | - 264,0 | - 2 273,0 | - 2 456,6 | - 2 784,1 | - 3 860,2 | - 4 706,8 | - 4 777,0 | - 4 326,5 | - 3 590,0 | - 3 595,1 |
| Halduskulud | 3 535,0 | 3 107,0 | 3 424,8 | 3 259,3 | 3 259,3 | 3 553,8 | 3 291,0 | 3 655,4 | 3 632,0 | 3 631,1 |
| Muud kulud | 1 020,0 | 3 673,0 | 3 048,5 | 1 923,9 | 2 889,8 | 1 133,9 | 4 599,0 | 668,9 | 843,0 | 2 031,7 |
| Kulud kokku (A) | 43 511,0 | 44 907,0 | 47 696,6 | 47 987,3 | 50 516,1 | 48 905,1 | 50 801,0 | 47 840,1 | 45 675,0 | 44 903,1 |
| Tegevustulu (B) | 27 406,0 | 30 750,0 | 32 759,6 | 31 968,5 | 32 483,3 | 31 200,8 | 29 996,0 | 32 362,0 | 34 577,0 | 35 573,5 |
| Puhaskasum (B–A) | - 16 105,0 | - 14 157,0 | - 14 937,0 | - 16 018,8 | - 18 032,8 | - 17 704,3 | - 20 805,0 | - 15 478,1 | - 11 098,0 | - 9 329,5 |
| Investeeritud kapitalilt saadud tulu | 1 367,0 | 2 145,0 | 1 312,1 | 1 408,0 | 1 285,0 | 936,5 | 718,0 | 588,1 | 1 993,0 | 3 033,6 |
| Aastase toetuse summa | 17 472,0 | 16 302,0 | 16 249,1 | 17 426,8 | 19 317,8 | 18 640,8 | 21 523,0 | 16 066,2 | 13 091,0 | 12 363,1 |

Kuluelemendid

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms

3 743,0

4 651,0

4 897,0

4 767,7

4 932,8

5 356,3

3 687,0

2 433,0

3 660,0

1 808,7

Sadamamaksud jms

3 279,0

3 141,0

2 871,5

3 050,7

3 380,1

3 512,1

4 311,0

3 839,9

4 513,0

4 596,3

Tegevuskulud

26 980,0

27 398,0

30 740,3

32 605,1

34 738,3

34 875,0

34 539,0

36 411,1

31 448,0

30 796,0

Amortisatsioonikulud

5 218,0

5 210,0

5 171,1

5 164,7

5 176,0

5 180,8

5 151,0

5 158,3

5 169,0

5 634,4

Finantsoperatsioonide netokulud

- 264,0

- 2 273,0

- 2 456,6

- 2 784,1

- 3 860,2

- 4 706,8

- 4 777,0

- 4 326,5

- 3 590,0

- 3 595,1

Halduskulud

3 535,0

3 107,0

3 424,8

3 259,3

3 259,3

3 553,8

3 291,0

3 655,4

3 632,0

3 631,1

Muud kulud

1 020,0

3 673,0

3 048,5

1 923,9

2 889,8

1 133,9

4 599,0

668,9

843,0

2 031,7

Kulud kokku (A)

Kulud kokku (A)

43 511,0

43 511,0

44 907,0

44 907,0

47 696,6

47 696,6

47 987,3

47 987,3

50 516,1

50 516,1

48 905,1

48 905,1

50 801,0

50 801,0

47 840,1

47 840,1

45 675,0

45 675,0

44 903,1

44 903,1

Tegevustulu (B)

27 406,0

30 750,0

32 759,6

31 968,5

32 483,3

31 200,8

29 996,0

32 362,0

34 577,0

35 573,5

Puhaskasum (B–A)

Puhaskasum (B–A)

- 16 105,0

- 16 105,0

- 14 157,0

- 14 157,0

- 14 937,0

- 14 937,0

- 16 018,8

- 16 018,8

- 18 032,8

- 18 032,8

- 17 704,3

- 17 704,3

- 20 805,0

- 20 805,0

- 15 478,1

- 15 478,1

- 11 098,0

- 11 098,0

- 9 329,5

- 9 329,5

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

1 367,0

2 145,0

1 312,1

1 408,0

1 285,0

936,5

718,0

588,1

1 993,0

3 033,6

Aastase toetuse summa

Aastase toetuse summa

17 472,0

17 472,0

16 302,0

16 302,0

16 249,1

16 249,1

17 426,8

17 426,8

19 317,8

19 317,8

18 640,8

18 640,8

21 523,0

21 523,0

16 066,2

16 066,2

13 091,0

13 091,0

12 363,1

12 363,1

Siremar

Siremar

| Kuluelemendid | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms | 3 180,0 | 3 786,0 | 3 398,9 | 3 224,1 | 3 146,6 | 3 501,1 | 3 691,5 | 4 799,0 | 4 065,7 | 3 604,4 |
| Sadamamaksud jms | 5 545,0 | 5 338,0 | 5 622,1 | 5 837,5 | 6 181,2 | 6 421,2 | 6 793,1 | 6 982,9 | 7 604,8 | 7 532,9 |
| Tegevuskulud | 56 391,0 | 55 740,0 | 56 771,1 | 59 664,1 | 65 284,6 | 76 630,0 | 81 153,8 | 85 560,1 | 73 500,7 | 77 345,1 |
| Amortisatsioonikulud | 10 174,0 | 11 203,0 | 10 767,7 | 10 991,8 | 10 968,5 | 10 918,0 | 11 008,6 | 12 494,6 | 13 734,1 | 14 419,6 |
| Finantsoperatsioonide netokulud | - 1 415,0 | - 5 007,0 | - 5 044,9 | - 5 621,5 | - 7 387,7 | - 8 690,0 | - 10 215,8 | - 7 687,0 | - 4 226,3 | 3 516,1 |
| Halduskulud | 4 462,0 | 4 064,0 | 4 179,8 | 4 522,4 | 4 845,4 | 5 251,0 | 4 479,9 | 4 515,3 | 4 903,9 | 4 418,4 |
| Muud kulud | 1 206,0 | 721,0 | 2 855,0 | 2 329,1 | 2 896,0 | 3 505,6 | 9 652,0 | 3 946,2 | 3 298,2 | 3 270,4 |
| Kulud kokku | 79 543,0 | 75 845,0 | 78 549,7 | 80 947,5 | 85 934,6 | 97 536,9 | 106 563,1 | 110 611,1 | 102 881,1 | 114 106,7 |
| Tegevustulu (B) | 26 903,0 | 30 444,0 | 32 845,7 | 33 847,0 | 32 724,0 | 35 203,5 | 37 244,8 | 40 274,2 | 43 335,0 | 47 314,3 |
| Puhaskasum (B–A) | - 52 640,0 | - 45 401,0 | - 45 704,0 | - 47 100,5 | - 53 210,6 | - 62 333,4 | - 69 318,3 | - 70 336,9 | - 59 546,1 | - 66 792,4 |
| Investeeritud kapitalilt saadud tulu | 2 874,0 | 5 334,0 | 3 336,0 | 4 363,7 | 3 888,4 | 3 155,1 | 2 599,3 | 2 211,2 | 3 940,0 | 4 248,2 |
| Aastase toetuse summa | 55 514,0 | 50 735,0 | 49 040,0 | 51 464,2 | 57 099,0 | 65 488,5 | 71 917,6 | 72 548,1 | 63 486,1 | 71 040,6 |

Kuluelemendid

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Vahendajaorganisatsiooni komisjonikulud jms

3 180,0

3 786,0

3 398,9

3 224,1

3 146,6

3 501,1

3 691,5

4 799,0

4 065,7

3 604,4

Sadamamaksud jms

5 545,0

5 338,0

5 622,1

5 837,5

6 181,2

6 421,2

6 793,1

6 982,9

7 604,8

7 532,9

Tegevuskulud

56 391,0

55 740,0

56 771,1

59 664,1

65 284,6

76 630,0

81 153,8

85 560,1

73 500,7

77 345,1

Amortisatsioonikulud

10 174,0

11 203,0

10 767,7

10 991,8

10 968,5

10 918,0

11 008,6

12 494,6

13 734,1

14 419,6

Finantsoperatsioonide netokulud

- 1 415,0

- 5 007,0

- 5 044,9

- 5 621,5

- 7 387,7

- 8 690,0

- 10 215,8

- 7 687,0

- 4 226,3

3 516,1

Halduskulud

4 462,0

4 064,0

4 179,8

4 522,4

4 845,4

5 251,0

4 479,9

4 515,3

4 903,9

4 418,4

Muud kulud

1 206,0

721,0

2 855,0

2 329,1

2 896,0

3 505,6

9 652,0

3 946,2

3 298,2

3 270,4

Kulud kokku

Kulud kokku

79 543,0

79 543,0

75 845,0

75 845,0

78 549,7

78 549,7

80 947,5

80 947,5

85 934,6

85 934,6

97 536,9

97 536,9

106 563,1

106 563,1

110 611,1

110 611,1

102 881,1

102 881,1

114 106,7

114 106,7

Tegevustulu (B)

26 903,0

30 444,0

32 845,7

33 847,0

32 724,0

35 203,5

37 244,8

40 274,2

43 335,0

47 314,3

Puhaskasum (B–A)

Puhaskasum (B–A)

- 52 640,0

- 52 640,0

- 45 401,0

- 45 401,0

- 45 704,0

- 45 704,0

- 47 100,5

- 47 100,5

- 53 210,6

- 53 210,6

- 62 333,4

- 62 333,4

- 69 318,3

- 69 318,3

- 70 336,9

- 70 336,9

- 59 546,1

- 59 546,1

- 66 792,4

- 66 792,4

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

2 874,0

5 334,0

3 336,0

4 363,7

3 888,4

3 155,1

2 599,3

2 211,2

3 940,0

4 248,2

Aastase toetuse summa

Aastase toetuse summa

55 514,0

55 514,0

50 735,0

50 735,0

49 040,0

49 040,0

51 464,2

51 464,2

57 099,0

57 099,0

65 488,5

65 488,5

71 917,6

71 917,6

72 548,1

72 548,1

63 486,1

63 486,1

71 040,6

71 040,6

Caremar

Caremar

| | |
| --- | --- |

(106)

| (106) | Investeeritud kapitalilt saadud tulu absoluutsummad on esitatud kogu perioodi (1992–2001) kohta. Lisaks esitas Itaalia komisjonile aastatel 1998–2001 heakskiidetud investeeritud kapitali tootluse andmed, mis näitavad, et neil aastatel muutus see inflatsiooni ja viivisemääradega samas vahemikus ehk 1,6 % kuni 8 %.










  Aasta | Adriatica | Saremar | Toremar | Siremar | Caremar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | - | 7,1 % | 1,90 % | 2,70 % | 3,30 % |
| 1999 | 2,30 % | - | 1,60 % | 2,10 % | 2,50 % |
| 2000 | 2,20 % | 6,10 % | 5,90 % | 4,90 % | 3,90 % |
| 2001 | 2,30 % | 8,00 % | 8,00 % | 5,00 % | 6,70 % |

Investeeritud kapitalilt saadud tulu absoluutsummad on esitatud kogu perioodi (1992–2001) kohta. Lisaks esitas Itaalia komisjonile aastatel 1998–2001 heakskiidetud investeeritud kapitali tootluse andmed, mis näitavad, et neil aastatel muutus see inflatsiooni ja viivisemääradega samas vahemikus ehk 1,6 % kuni 8 %.

Aasta

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

1998

-

7,1 %

1,90 %

2,70 %

3,30 %

1999

2,30 %

-

1,60 %

2,10 %

2,50 %

2000

2,20 %

6,10 %

5,90 %

4,90 %

3,90 %

2001

2,30 %

8,00 %

8,00 %

5,00 %

6,70 %

| (107) | Lisaks esitas Itaalia iga liini kohta aastate 1992–2001 raamatupidamisaruanded ja selgitas tegureid, mis mõjutasid iga äriühingu kulude suurust ja sellest tulenevalt ka hüvitist. |
| --- | --- |

(107)

Lisaks esitas Itaalia iga liini kohta aastate 1992–2001 raamatupidamisaruanded ja selgitas tegureid, mis mõjutasid iga äriühingu kulude suurust ja sellest tulenevalt ka hüvitist.

| (108) | Eriti Adriatica rahvusvahelistes ühendustes endise Jugoslaavia ja Albaaniaga on piirkonna poliitilisest olukorrast tingituna aasta-aastalt toimunud olulised muutused. Itaalia ametiasutused põhjendasid märkimisväärseid erinevusi iga-aastaste toetuste summas (viimane rida) tegevuse netokulude kõikumisega rahvusvaheliste ühenduste puhul Albaania ja endise Jugoslaaviaga, mille teenindamine oli katkendlik Balkani riikide poliitilise olukorra tõttu. Lisaks tõi Kreekaga ühenduste seiskamine 2000. aastal kaasa tegevuskulude vähenemise. Tegevuse netokulud ja iga-aastase toetuse vajadus kabotaažvedudeks Tremiti saarestiku vahel aastatel 1992–2001 jäid seevastu üldkokkuvõttes stabiilseks. |
| --- | --- |

(108)

Eriti Adriatica rahvusvahelistes ühendustes endise Jugoslaavia ja Albaaniaga on piirkonna poliitilisest olukorrast tingituna aasta-aastalt toimunud olulised muutused. Itaalia ametiasutused põhjendasid märkimisväärseid erinevusi iga-aastaste toetuste summas (viimane rida) tegevuse netokulude kõikumisega rahvusvaheliste ühenduste puhul Albaania ja endise Jugoslaaviaga, mille teenindamine oli katkendlik Balkani riikide poliitilise olukorra tõttu. Lisaks tõi Kreekaga ühenduste seiskamine 2000. aastal kaasa tegevuskulude vähenemise. Tegevuse netokulud ja iga-aastase toetuse vajadus kabotaažvedudeks Tremiti saarestiku vahel aastatel 1992–2001 jäid seevastu üldkokkuvõttes stabiilseks.

| (109) | Saremari tegevuskulude suhteline stabiilsus aastatel 1992–2001 tuleneb äriühingu osutatud teenuste laadist, eelkõige Sardiinia ja lähisaarte vahelistest kabotaažvedudest, mis rahuldasid eeskätt kohaliku elanikkonna vajadusi, olemata seega mõjutatud suurtest nõudluse ja pakkumise muutustest. Äriühingu osutatud teenused on alates esialgsete lepingute jõustumisest (26) jäänud üldjoontes samaks – seda nii sõitude sageduse kui ka sõidugraafikute poolest – ja püsisid peaaegu muutumatuna ka kogu vaatlusaluse aasta jooksul. See olukord seletab Saremarile antud iga-aastase toetuse suhteliselt stabiilset taset. |
| --- | --- |

(109)

Saremari tegevuskulude suhteline stabiilsus aastatel 1992–2001 tuleneb äriühingu osutatud teenuste laadist, eelkõige Sardiinia ja lähisaarte vahelistest kabotaažvedudest, mis rahuldasid eeskätt kohaliku elanikkonna vajadusi, olemata seega mõjutatud suurtest nõudluse ja pakkumise muutustest. Äriühingu osutatud teenused on alates esialgsete lepingute jõustumisest (26) jäänud üldjoontes samaks – seda nii sõitude sageduse kui ka sõidugraafikute poolest – ja püsisid peaaegu muutumatuna ka kogu vaatlusaluse aasta jooksul. See olukord seletab Saremarile antud iga-aastase toetuse suhteliselt stabiilset taset.

26

| (110) | Toremar teenindas kohalikke ühendusi Toscana saarestiku saartega, mille puhul pakkumine ja nõudlus muutusid vähe, mis põhjendab ka suhteliselt väikest kulude varieerumist. Selle avalik-õigusliku äriühingu 2000. aastal pakutud teenused jäid nii reiside sageduse kui ka sõidugraafikute poolest üldjoontes samaks kui 1992. aastal (27) ja ei muutunud kogu aasta jooksul, olenemata hooajalistest erinevustest tingitud nõudluse muutustest. Iga-aastase toetuse suurus püsis aastate jooksul üsna stabiilsena. |
| --- | --- |

(110)

Toremar teenindas kohalikke ühendusi Toscana saarestiku saartega, mille puhul pakkumine ja nõudlus muutusid vähe, mis põhjendab ka suhteliselt väikest kulude varieerumist. Selle avalik-õigusliku äriühingu 2000. aastal pakutud teenused jäid nii reiside sageduse kui ka sõidugraafikute poolest üldjoontes samaks kui 1992. aastal (27) ja ei muutunud kogu aasta jooksul, olenemata hooajalistest erinevustest tingitud nõudluse muutustest. Iga-aastase toetuse suurus püsis aastate jooksul üsna stabiilsena.

27

| (111) | Siremari pakutud teenuseid peeti oma laadilt võrreldavaks Saremari ja Toremari pakutud teenustega: pakkumine oli püsinud pärast avaliku teenindamise lepingu jõustumist stabiilsena ja hooajalised erinevused seda peaaegu ei mõjutanud. Tegevuskulude suurt osa äriühingu tuludega võrreldes selgitati Sitsiilia ümbruses asuva 14 saare elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks teenindavate liinide arvuga (18 regulaarliini). |
| --- | --- |

(111)

Siremari pakutud teenuseid peeti oma laadilt võrreldavaks Saremari ja Toremari pakutud teenustega: pakkumine oli püsinud pärast avaliku teenindamise lepingu jõustumist stabiilsena ja hooajalised erinevused seda peaaegu ei mõjutanud. Tegevuskulude suurt osa äriühingu tuludega võrreldes selgitati Sitsiilia ümbruses asuva 14 saare elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks teenindavate liinide arvuga (18 regulaarliini).

| (112) | Caremari osutatud teenused jäid pärast riigiga sõlmitud lepingu jõustumist üldjoontes samaks (28). Tegevuskulude suurenemisega samal ajal suurenenud tulu teenindatud liinidelt võimaldas hoida iga-aastase toetuse suhteliselt stabiilsena. |
| --- | --- |

(112)

Caremari osutatud teenused jäid pärast riigiga sõlmitud lepingu jõustumist üldjoontes samaks (28). Tegevuskulude suurenemisega samal ajal suurenenud tulu teenindatud liinidelt võimaldas hoida iga-aastase toetuse suhteliselt stabiilsena.

28

2.2.4.2.   Hüvitis pärast 2005. aasta otsuse tühistamist

Hüvitis pärast 2005. aasta otsuse tühistamist

| (113) | Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist täiendas Itaalia teavet hüvitise kohta, mida piirkondlikud äriühingud said aastatel 2002–2008. Ta esitas eelkõige järgmise teabe: i) avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide käigushoidmisega seotud kulud; ii) teenuste osutamisel saadud puhaskahjum; iii) investeeritud kapitalilt saadud tulu absoluutsummad; iv) äriühingutele antud iga-aastase toetuse summa. |
| --- | --- |

(113)

Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist täiendas Itaalia teavet hüvitise kohta, mida piirkondlikud äriühingud said aastatel 2002–2008. Ta esitas eelkõige järgmise teabe: i) avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide käigushoidmisega seotud kulud; ii) teenuste osutamisel saadud puhaskahjum; iii) investeeritud kapitalilt saadud tulu absoluutsummad; iv) äriühingutele antud iga-aastase toetuse summa.

| (114) | Itaalia kinnitas 2012. aasta juunis komisjoniga peetud koosolekul ühtlasi, et hüvitise arvutamisel arvesse võetud kuluartiklid ei ole alates 1991. aastast muutunud. |
| --- | --- |

(114)

Itaalia kinnitas 2012. aasta juunis komisjoniga peetud koosolekul ühtlasi, et hüvitise arvutamisel arvesse võetud kuluartiklid ei ole alates 1991. aastast muutunud.

| (115) | Esitatud andmed (tuhandetes eurodes) olid järgmised: |
| --- | --- |

(115)

Esitatud andmed (tuhandetes eurodes) olid järgmised:

Adriatica

Adriatica

| Aasta | A) Kulud kokku | B) Tegevustulu | C) Puhaskasum (B–A) | Investeeritud kapitalilt saadud tulu | Aastase toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 100 412,0 | 76 199,0 | - 24 213,0 | 2 533,0 | 26 746,0 |
| 2003 | 107 741,0 | 81 396,0 | - 26 345,0 | 1 958,0 | 28 303,0 |
| 2004  (29) | 69 465,0 | 57 198,0 | - 12 267,0 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |
| 2005 | 66 261,0 | 56 959,0 | - 9 302,0 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |
| 2006 | 53 040,0 | 55 405,0 | 2 365,0 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |
| 2007 | 55 489,0 | 59 626,0 | 4 137,0 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |
| 2008 | 62 751,0 | 61 069,0 | - 1 682,0 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |

Aasta

A) Kulud kokku

B) Tegevustulu

C) Puhaskasum (B–A)

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

Aastase toetuse summa

2002

100 412,0

76 199,0

- 24 213,0

2 533,0

26 746,0

2003

107 741,0

81 396,0

- 26 345,0

1 958,0

28 303,0

2004  (29)

29

69 465,0

57 198,0

- 12 267,0

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

2005

66 261,0

56 959,0

- 9 302,0

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

2006

53 040,0

55 405,0

2 365,0

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

2007

55 489,0

59 626,0

4 137,0

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

2008

62 751,0

61 069,0

- 1 682,0

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

Saremar

Saremar

| Aasta | A) Kulud kokku | B) Tegevustulu | C) Puhaskasum (B–A) | Investeeritud kapitalilt saadud tulu | Aastase toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 20 393,0 | 7 026,0 | - 13 367,0 | 604,0 | 13 971,0 |
| 2003 | 20 292,0 | 6 992,0 | - 13 300,0 | 649,0 | 13 949,0 |
| 2004 | 21 387,0 | 6 910,0 | - 14 477,0 | 709,0 | 15 186,0 |
| 2005 | 22 146,0 | 7 290,0 | - 14 856,0 | 679,0 | 15 535,0 |
| 2006 | 22 663,0 | 8 161,0 | - 14 502,0 | 801,0 | 15 303,0 |
| 2007 | 21 240,0 | 8 078,0 | - 13 162,0 | 893,0 | 14 055,0 |
| 2008 | 21 526,0 | 8 138,0 | - 13 388,0 | 855,0 | 14 243,0 |

Aasta

A) Kulud kokku

B) Tegevustulu

C) Puhaskasum (B–A)

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

Aastase toetuse summa

2002

20 393,0

7 026,0

- 13 367,0

604,0

13 971,0

2003

20 292,0

6 992,0

- 13 300,0

649,0

13 949,0

2004

21 387,0

6 910,0

- 14 477,0

709,0

15 186,0

2005

22 146,0

7 290,0

- 14 856,0

679,0

15 535,0

2006

22 663,0

8 161,0

- 14 502,0

801,0

15 303,0

2007

21 240,0

8 078,0

- 13 162,0

893,0

14 055,0

2008

21 526,0

8 138,0

- 13 388,0

855,0

14 243,0

Toremar

Toremar

| Aasta | A) Kulud kokku | B) Tegevustulu | C) Puhaskasum (B–A) | Investeeritud kapitalilt saadud tulu | Aastase toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 27 774,0 | 18 164,0 | - 9 610,0 | 1 448,0 | 11 058,0 |
| 2003 | 30 571,0 | 18 559,0 | - 12 012,0 | 1 399,0 | 13 411,0 |
| 2004 | 32 920,0 | 18 277,0 | - 14 643,0 | 1 300,0 | 15 943,0 |
| 2005 | 34 889,0 | 17 583,0 | - 17 306,0 | 1 261,0 | 18 567,0 |
| 2006 | 37 355,0 | 21 364,0 | - 15 991,0 | 1 597,0 | 17 588,0 |
| 2007 | 36 880,0 | 22 621,0 | - 14 259,0 | 1 691,0 | 15 950,0 |
| 2008 | 35 981,0 | 24 280,0 | - 11 701,0 | 1 699,0 | 13 400,0 |

Aasta

A) Kulud kokku

B) Tegevustulu

C) Puhaskasum (B–A)

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

Aastase toetuse summa

2002

27 774,0

18 164,0

- 9 610,0

1 448,0

11 058,0

2003

30 571,0

18 559,0

- 12 012,0

1 399,0

13 411,0

2004

32 920,0

18 277,0

- 14 643,0

1 300,0

15 943,0

2005

34 889,0

17 583,0

- 17 306,0

1 261,0

18 567,0

2006

37 355,0

21 364,0

- 15 991,0

1 597,0

17 588,0

2007

36 880,0

22 621,0

- 14 259,0

1 691,0

15 950,0

2008

35 981,0

24 280,0

- 11 701,0

1 699,0

13 400,0

Siremar

Siremar

| Aasta | A) Kulud kokku | B) Tegevustulu | C) Puhaskasum (B–A) | Investeeritud kapitalilt saadud tulu | Aastase toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 62 540,0 | 23 951,0 | - 38 589,0 | 1 750,0 | 40 339,0 |
| 2003 | 65 845,0 | 22 349,0 | - 43 496,0 | 1 743,0 | 45 239,0 |
| 2004 | 66 288,0 | 23 283,0 | - 43 005,0 | 1 935,0 | 44 940,0 |
| 2005 | 85 183,0 | 22 011,0 | - 63 172,0 | 1 907,0 | 65 079,0 |
| 2006 | 94 096,0 | 23 198,0 | - 70 898,0 | 1 935,0 | 72 833,0 |
| 2007 | 90 501,0 | 22 585,0 | - 67 916,0 | 2 092,0 | 70 008,0 |
| 2008 | 96 842,0 | 23 448,0 | - 73 394,0 | 2 060,0 | 75 454,0 |

Aasta

A) Kulud kokku

B) Tegevustulu

C) Puhaskasum (B–A)

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

Aastase toetuse summa

2002

62 540,0

23 951,0

- 38 589,0

1 750,0

40 339,0

2003

65 845,0

22 349,0

- 43 496,0

1 743,0

45 239,0

2004

66 288,0

23 283,0

- 43 005,0

1 935,0

44 940,0

2005

85 183,0

22 011,0

- 63 172,0

1 907,0

65 079,0

2006

94 096,0

23 198,0

- 70 898,0

1 935,0

72 833,0

2007

90 501,0

22 585,0

- 67 916,0

2 092,0

70 008,0

2008

96 842,0

23 448,0

- 73 394,0

2 060,0

75 454,0

Caremar

Caremar

| Aasta | A) Kulud kokku | B) Tegevustulu | C) Puhaskasum (B–A) | Investeeritud kapitalilt saadud tulu | Aastase toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 41 931,0 | 17 850,0 | - 24 081,0 | 1 654,0 | 25 735,0 |
| 2003 | 47 568,0 | 21 257,0 | - 26 311,0 | 1 556,0 | 27 867,0 |
| 2004 | 49 847,0 | 20 178,0 | - 29 669,0 | 1 438,0 | 31 107,0 |
| 2005 | 55 910,0 | 21 380,0 | - 34 530,0 | 1 391,0 | 35 921,0 |
| 2006 | 59 859,0 | 25 600,0 | - 34 259,0 | 1 863,0 | 36 122,0 |
| 2007 | 59 618,0 | 26 565,0 | - 33 053,0 | 1 895,0 | 34 948,0 |
| 2008 | 61 481,0 | 28 065,0 | - 33 416,0 | 1 874,0 | 35 290,0 |

Aasta

A) Kulud kokku

B) Tegevustulu

C) Puhaskasum (B–A)

Investeeritud kapitalilt saadud tulu

Aastase toetuse summa

2002

41 931,0

17 850,0

- 24 081,0

1 654,0

25 735,0

2003

47 568,0

21 257,0

- 26 311,0

1 556,0

27 867,0

2004

49 847,0

20 178,0

- 29 669,0

1 438,0

31 107,0

2005

55 910,0

21 380,0

- 34 530,0

1 391,0

35 921,0

2006

59 859,0

25 600,0

- 34 259,0

1 863,0

36 122,0

2007

59 618,0

26 565,0

- 33 053,0

1 895,0

34 948,0

2008

61 481,0

28 065,0

- 33 416,0

1 874,0

35 290,0

| (116) | Itaalia ametiasutuste väitel olid piirkondlike äriühingute üksikute kuluelementide aja jooksul toimunud muutused peamiselt tingitud välistest teguritest, nagu inflatsioon ja intressimäärade muutused, mis mõjutavad nii turuhindu kui ka investeeritud kapitali eeldatavat tootlust. Eespool nimetatud määra arvutamisel võeti arvesse pankade intressimäärasid ja merenduslaenude keskmisi laenuintresse. |
| --- | --- |

(116)

Itaalia ametiasutuste väitel olid piirkondlike äriühingute üksikute kuluelementide aja jooksul toimunud muutused peamiselt tingitud välistest teguritest, nagu inflatsioon ja intressimäärade muutused, mis mõjutavad nii turuhindu kui ka investeeritud kapitali eeldatavat tootlust. Eespool nimetatud määra arvutamisel võeti arvesse pankade intressimäärasid ja merenduslaenude keskmisi laenuintresse.

| (117) | Investeeritud kapitali tootluse kohta esitas Itaalia komisjonile aastateks 2002–2003 heaks kiidetud määrad, kuid ei esitanud neid määrasid aastate 2004–2008 kohta.










  Aasta | Adriatica | Saremar | Toremar | Siremar | Caremar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1,80 % | 5,80 % | 6,10 % | 3,90 % | 5,70 % |
| 2003 | 1,70 % | 12,20 % | 6,80 % | 3,40 % | 6,00 % |

(117)

Investeeritud kapitali tootluse kohta esitas Itaalia komisjonile aastateks 2002–2003 heaks kiidetud määrad, kuid ei esitanud neid määrasid aastate 2004–2008 kohta.

Aasta

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

2002

1,80 %

5,80 %

6,10 %

3,90 %

5,70 %

2003

1,70 %

12,20 %

6,80 %

3,40 %

6,00 %

| (118) | Itaalia esitas komisjonile ka Tirrenia raamatupidamisarvestuse iga liini kohta alates 2004. aastast, et teha kindlaks kulud, mida Tirrenia kandis varem Adriatica teenindatud riigisiseste/rahvusvaheliste liinide käitamisel. Siiski rõhutati, et neid väärtusi tuleks käsitada üksnes iga liini hinnanguliste tegelike kuludena, kuna teatavaid arvesse võetud kuluelemente ei olnud võimalik üksikute liinide vahel jagada. |
| --- | --- |

(118)

Itaalia esitas komisjonile ka Tirrenia raamatupidamisarvestuse iga liini kohta alates 2004. aastast, et teha kindlaks kulud, mida Tirrenia kandis varem Adriatica teenindatud riigisiseste/rahvusvaheliste liinide käitamisel. Siiski rõhutati, et neid väärtusi tuleks käsitada üksnes iga liini hinnanguliste tegelike kuludena, kuna teatavaid arvesse võetud kuluelemente ei olnud võimalik üksikute liinide vahel jagada.

| (119) | Selle teabe põhjal olid Tirrenia tulemused (eurodes) varem Adriatica teenindatud rahvusvahelistel liinidel järgmised:









  Aasta | Ancona–Durrës | Ancona–Bar | Bari–Durrës | Ancona–Split |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | - 3 267 000 | - 653 000 | 4 041 000 | - 3 021 000 |
| 2005 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad | 3 701 256 | - 4 249 739 |
| 2006 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad | 5 503 024 | - 145 514 |
| 2007 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad | 7 119 285 | Andmed puuduvad |
| 2008 | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad | 4 308 702 | Andmed puuduvad |

(119)

Selle teabe põhjal olid Tirrenia tulemused (eurodes) varem Adriatica teenindatud rahvusvahelistel liinidel järgmised:

Aasta

Ancona–Durrës

Ancona–Bar

Bari–Durrës

Ancona–Split

2004

- 3 267 000

- 653 000

4 041 000

- 3 021 000

2005

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

3 701 256

- 4 249 739

2006

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

5 503 024

- 145 514

2007

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

7 119 285

Andmed puuduvad

2008

Andmed puuduvad

Andmed puuduvad

4 308 702

Andmed puuduvad

2.2.5.   Viie aasta plaanidega ette nähtud investeeringud ja äriplaan

Viie aasta plaanidega ette nähtud investeeringud ja äriplaan

| (120) | Viie aasta plaanidega reguleeriti lisaks teenindatavatele liinidele ja sõitude sagedustele ka abisaajate kõnealuseks perioodiks kavandatud investeeringuid, et tagada kõnealuste liinide teenindamine. Komisjon püüdis uurimise käigus eelkõige kontrollida, kuidas on aastase toetuse arvutamisel arvesse võetud laevade soetamis- ja amortisatsioonikulusid. |
| --- | --- |

(120)

Viie aasta plaanidega reguleeriti lisaks teenindatavatele liinidele ja sõitude sagedustele ka abisaajate kõnealuseks perioodiks kavandatud investeeringuid, et tagada kõnealuste liinide teenindamine. Komisjon püüdis uurimise käigus eelkõige kontrollida, kuidas on aastase toetuse arvutamisel arvesse võetud laevade soetamis- ja amortisatsioonikulusid.

| (121) | Lisaks sellele soovis komisjon kontrollida, kas Tirrenia 1999. aasta märtsis ajavahemikuks 1999–2002 vastu võetud äriplaanis endise Tirrenia kontserni äriühingute jaoks kavandatud lisainvesteeringud sisaldasid teatavat abi. Äriplaani põhieesmärgid olid järgmised:






  a) | võimaldada äriühingutel toime tulla muutunud tingimustega, mis tulenesid Itaalia kabotaažituru liberaliseerimisest (1. jaanuar 1999), ja valmistada neid ette riigiga sõlmitud esialgsete lepingute kehtivuse lõppemiseks 2008. aastal; |
| --- | --- | --- |

(121)

Lisaks sellele soovis komisjon kontrollida, kas Tirrenia 1999. aasta märtsis ajavahemikuks 1999–2002 vastu võetud äriplaanis endise Tirrenia kontserni äriühingute jaoks kavandatud lisainvesteeringud sisaldasid teatavat abi. Äriplaani põhieesmärgid olid järgmised:

a)

võimaldada äriühingutel toime tulla muutunud tingimustega, mis tulenesid Itaalia kabotaažituru liberaliseerimisest (1. jaanuar 1999), ja valmistada neid ette riigiga sõlmitud esialgsete lepingute kehtivuse lõppemiseks 2008. aastal;

| b) | vähendada vastavalt eespool nimetatud esialgsetele lepingutele osutatavate teenuste kulusid; |
| --- | --- |

b)

vähendada vastavalt eespool nimetatud esialgsetele lepingutele osutatavate teenuste kulusid;

| c) | toetada kontserni arengut ja kasutada parimal viisil ära olemasolevaid ressursse; |
| --- | --- |

c)

toetada kontserni arengut ja kasutada parimal viisil ära olemasolevaid ressursse;

| d) | luua äriühingute erastamise tingimused. |
| --- | --- |

d)

luua äriühingute erastamise tingimused.

| (122) | Äriplaan hõlmas esialgsete lepingutega hõlmatud teenustele suunatud vajalike investeeringute muutmist, nähes ette nende kasutamise vanade laevade kasutusest kõrvaldamiseks, muude laevade üleandmiseks kontserni sees ja uute investeeringute tegemiseks kogusummas 700 miljardit Itaalia liiri (ligikaudu 361,5 miljonit eurot) (30). |
| --- | --- |

(122)

Äriplaan hõlmas esialgsete lepingutega hõlmatud teenustele suunatud vajalike investeeringute muutmist, nähes ette nende kasutamise vanade laevade kasutusest kõrvaldamiseks, muude laevade üleandmiseks kontserni sees ja uute investeeringute tegemiseks kogusummas 700 miljardit Itaalia liiri (ligikaudu 361,5 miljonit eurot) (30).

30

2.3.   Maksualane sooduskohtlemine

Maksualane sooduskohtlemine

| (123) | 26. oktoobri 1995. aasta dekreet-seaduses nr 504 sätestati teatav maksualane sooduskord laevakütuseks kasutatavate mineraalõlide jaoks. Vastavalt nimetatud seaduse artikli 63 lõikele 3 kohaldati pardal kasutatavate määrdeainete suhtes aktsiisimaksude vähendamist. |
| --- | --- |

(123)

26. oktoobri 1995. aasta dekreet-seaduses nr 504 sätestati teatav maksualane sooduskord laevakütuseks kasutatavate mineraalõlide jaoks. Vastavalt nimetatud seaduse artikli 63 lõikele 3 kohaldati pardal kasutatavate määrdeainete suhtes aktsiisimaksude vähendamist.

| (124) | Komisjon avaldas oma menetluse algatamise otsuses mõningat kahtlust selle kohta, kuidas nimetatud maksusoodustust kohaldatakse Itaalia sadamatesse hooldustöödeks jäetud laevade suhtes. Komisjon soovis saada kinnitust, et nimetatud meetmega ei diskrimineerita teisi mereveoettevõtjaid, kelle laevad on samas olukorras. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon avaldas oma menetluse algatamise otsuses mõningat kahtlust selle kohta, kuidas nimetatud maksusoodustust kohaldatakse Itaalia sadamatesse hooldustöödeks jäetud laevade suhtes. Komisjon soovis saada kinnitust, et nimetatud meetmega ei diskrimineerita teisi mereveoettevõtjaid, kelle laevad on samas olukorras.

3.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

3.1.   Enne 2005. aasta otsuse vastuvõtmist esitatud märkused

Enne 2005. aasta otsuse vastuvõtmist esitatud märkused

3.1.1.   Tirrenia kontserni äriühingute märkused

Tirrenia kontserni äriühingute märkused

| (125) | Tirrenia kontserni äriühingud esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 22. novembri 1999. aasta kirjaga. Esiteks vaidlustasid äriühingud esialgsete lepingute kohaselt makstud hüvitise uueks abiks liigitamise ja seega ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse õiguspärasuse. Asjaomased isikud olid seisukohal, et komisjoni teavitati avaliku teenuse hüvitise maksmise korrast juba ammu ja komisjon ei esitanud selle kohta ühtki vastuväidet. Lisaks leidsid asjaomased isikud, et avalik-õiguslikele äriühingutele makstud iga-aastase hüvitise summad olid igati proportsionaalsed ja piirdusid avalike teenuste osutamise kohustuste täiendavate netokuludega. Sellest järeldati, et nimetatud hüvitis ei takistanud konkurentsi teiste turul tegutsevate veoettevõtjatega. |
| --- | --- |

(125)

Tirrenia kontserni äriühingud esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 22. novembri 1999. aasta kirjaga. Esiteks vaidlustasid äriühingud esialgsete lepingute kohaselt makstud hüvitise uueks abiks liigitamise ja seega ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse õiguspärasuse. Asjaomased isikud olid seisukohal, et komisjoni teavitati avaliku teenuse hüvitise maksmise korrast juba ammu ja komisjon ei esitanud selle kohta ühtki vastuväidet. Lisaks leidsid asjaomased isikud, et avalik-õiguslikele äriühingutele makstud iga-aastase hüvitise summad olid igati proportsionaalsed ja piirdusid avalike teenuste osutamise kohustuste täiendavate netokuludega. Sellest järeldati, et nimetatud hüvitis ei takistanud konkurentsi teiste turul tegutsevate veoettevõtjatega.

| (126) | Samal ajal esitasid Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar Üldkohtule hagi otsuse tühistamiseks ELi toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 alusel (vt ka põhjendus 5). |
| --- | --- |

(126)

Samal ajal esitasid Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar Üldkohtule hagi otsuse tühistamiseks ELi toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 alusel (vt ka põhjendus 5).

3.1.2.   Eraveoettevõtjate märkused

Eraveoettevõtjate märkused

| (127) | Komisjon sai märkusi mitmelt Caremari, Saremari ja Toremari teenindatavatel liinidel konkureerivalt eraveoettevõtjalt. Märkused on kokkuvõtlikult järgmised:






  a) | Tirrenia kontserni äriühingud praktiseerisid liinidel, kus konkureeritakse eraveoettevõtjatega, agressiivset kaubanduspoliitikat, mida iseloomustavad dumpinguhindadega sõidud, allahindluste ja osamaksete süsteemid, mille ainus mõistlik põhjendus on see, et nad said riigilt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- | --- |

(127)

Komisjon sai märkusi mitmelt Caremari, Saremari ja Toremari teenindatavatel liinidel konkureerivalt eraveoettevõtjalt. Märkused on kokkuvõtlikult järgmised:

a)

Tirrenia kontserni äriühingud praktiseerisid liinidel, kus konkureeritakse eraveoettevõtjatega, agressiivset kaubanduspoliitikat, mida iseloomustavad dumpinguhindadega sõidud, allahindluste ja osamaksete süsteemid, mille ainus mõistlik põhjendus on see, et nad said riigilt rahalisi vahendeid;

| b) | avalike teenuste osutamise kohustused ei olnud läbipaistvad ning Tirrenia kontserni äriühingutele antud õigust muuta nende kohustuste ulatust, eelkõige seoses teenindatavate liinide, sõitude sageduse ja sõidugraafikutega, tuleks pidada avalike teenuste osutamise kohustuste olemusega vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

b)

avalike teenuste osutamise kohustused ei olnud läbipaistvad ning Tirrenia kontserni äriühingutele antud õigust muuta nende kohustuste ulatust, eelkõige seoses teenindatavate liinide, sõitude sageduse ja sõidugraafikutega, tuleks pidada avalike teenuste osutamise kohustuste olemusega vastuolus olevaks;

| c) | võttes arvesse seda, et teatavatel Tirrenia kontserni äriühingute teenindatavatel liinidel osutasid teenuseid eraveoettevõtjad, näis avalike teenuste osutamise vajadus äärmiselt küsitav; |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse seda, et teatavatel Tirrenia kontserni äriühingute teenindatavatel liinidel osutasid teenuseid eraveoettevõtjad, näis avalike teenuste osutamise vajadus äärmiselt küsitav;

| d) | alates 1995. aastast tehtud või äriplaanis kavandatud investeeringute rahastamise kord sisaldas abi elemente, sealhulgas Tirrenia kontserni äriühingute suhtes kehtivad soodsamad tingimused erasektorist rahastuse saamiseks; |
| --- | --- |

d)

alates 1995. aastast tehtud või äriplaanis kavandatud investeeringute rahastamise kord sisaldas abi elemente, sealhulgas Tirrenia kontserni äriühingute suhtes kehtivad soodsamad tingimused erasektorist rahastuse saamiseks;

| e) | Itaalia sadamatesse sisenemisel said Tirrenia kontserni äriühingud kasu laevadel kasutatud mineraalõlide suhtes kohaldatud maksualasest sooduskohtlemisest. |
| --- | --- |

e)

Itaalia sadamatesse sisenemisel said Tirrenia kontserni äriühingud kasu laevadel kasutatud mineraalõlide suhtes kohaldatud maksualasest sooduskohtlemisest.

3.2.   Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist esitatud märkused

Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist esitatud märkused

| (128) | Pärast seda, kui Üldkohus tühistas 2005. aasta otsuse, kutsus komisjon menetlusest huvitatud isikutele üles esitama märkusi kõnealuse tühistamise ja selle mõju kohta (vt ka punkt 1.3). |
| --- | --- |

(128)

Pärast seda, kui Üldkohus tühistas 2005. aasta otsuse, kutsus komisjon menetlusest huvitatud isikutele üles esitama märkusi kõnealuse tühistamise ja selle mõju kohta (vt ka punkt 1.3).

| (129) | Komisjon sai märkusi ainult uuritavate meetmete alusel abi saanutelt. Abisaajad väitsid sisuliselt, et komisjon peaks võtma arvesse kõiki faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, sealhulgas hagejate poolt kohtumenetluse käigus esitatud lisapõhjendusi, ja järeldama nende põhjal, et kõnealused meetmed:






  a) | ei kujuta endast abi ega |
| --- | --- | --- |

(129)

Komisjon sai märkusi ainult uuritavate meetmete alusel abi saanutelt. Abisaajad väitsid sisuliselt, et komisjon peaks võtma arvesse kõiki faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, sealhulgas hagejate poolt kohtumenetluse käigus esitatud lisapõhjendusi, ja järeldama nende põhjal, et kõnealused meetmed:

a)

ei kujuta endast abi ega

| b) | kujuta endast olemasolevat abi, kuivõrd Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kord i) kehtis enne EÜ asutamislepingu jõustumist, ii) oli saanud selle kohaldamiseks Euroopa Komisjoni kaudse või otsese nõusoleku (31) ning iii) oli igal juhul olemas enne merekabotaaži määruse jõustumist. |
| --- | --- |

b)

kujuta endast olemasolevat abi, kuivõrd Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kord i) kehtis enne EÜ asutamislepingu jõustumist, ii) oli saanud selle kohaldamiseks Euroopa Komisjoni kaudse või otsese nõusoleku (31) ning iii) oli igal juhul olemas enne merekabotaaži määruse jõustumist.

31

4.   ITAALIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

ITAALIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

4.1.   Enne 2005. aasta otsuse vastuvõtmist esitatud märkused

Enne 2005. aasta otsuse vastuvõtmist esitatud märkused

4.1.1.   Avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks antud toetused

Avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks antud toetused

| (130) | Itaalia ametiasutused edastasid omapoolsed märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta 29. septembri 1999. aasta kirjaga. Nende arvates võimaldas merekabotaaži määruse artikkel 4 jätta iga Tirrenia kontserni äriühinguga sõlmitud esialgse lepingu täielikult jõusse kuni nende kehtivusaja lõppemiseni 2008. aasta lõpus. Sellest tulenevalt ei saanud menetluse algatamise otsusega seada kahtluse alla esialgsetest lepingutest tulenevat avalike teenuste osutamise kohustuste süsteemi. |
| --- | --- |

(130)

Itaalia ametiasutused edastasid omapoolsed märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta 29. septembri 1999. aasta kirjaga. Nende arvates võimaldas merekabotaaži määruse artikkel 4 jätta iga Tirrenia kontserni äriühinguga sõlmitud esialgse lepingu täielikult jõusse kuni nende kehtivusaja lõppemiseni 2008. aasta lõpus. Sellest tulenevalt ei saanud menetluse algatamise otsusega seada kahtluse alla esialgsetest lepingutest tulenevat avalike teenuste osutamise kohustuste süsteemi.

| (131) | Lisaks vaidlustasid Itaalia ametiasutused abi liigitamise uueks abiks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses ja väite, et selline abi võis mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust enne Itaalia kabotaažvedude turu liberaliseerimist 1. jaanuaril 1999. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks vaidlustasid Itaalia ametiasutused abi liigitamise uueks abiks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses ja väite, et selline abi võis mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust enne Itaalia kabotaažvedude turu liberaliseerimist 1. jaanuaril 1999.

| (132) | Lisaks nendele üldistele märkustele toonitasid Itaalia ametiasutused, et eraveoettevõtjate tegutsemine Tirrenia kontserni äriühingute teenindavatel liinidel oli sageli uus ja piiratud nähtus, mis piirdus vähese arvu liinidega ja keskendus kõrghooajale. Lisaks piiras iga-aastase hüvitise arvutamise meetod, mille puhul arvatakse talveperioodil akumuleerunud kahjumist maha suve jooksul teenitud kasum, hüvitise summa vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(132)

Lisaks nendele üldistele märkustele toonitasid Itaalia ametiasutused, et eraveoettevõtjate tegutsemine Tirrenia kontserni äriühingute teenindavatel liinidel oli sageli uus ja piiratud nähtus, mis piirdus vähese arvu liinidega ja keskendus kõrghooajale. Lisaks piiras iga-aastase hüvitise arvutamise meetod, mille puhul arvatakse talveperioodil akumuleerunud kahjumist maha suve jooksul teenitud kasum, hüvitise summa vajaliku miinimumiga.

| (133) | Sellest tulenevalt kinnitasid Itaalia ametiasutused, et hüvitis oli vajalik ja rangelt proportsionaalne avalike teenuste osutamise kohustustega, mille kindlaksmääramine kuulub liikmesriigi pädevusse. |
| --- | --- |

(133)

Sellest tulenevalt kinnitasid Itaalia ametiasutused, et hüvitis oli vajalik ja rangelt proportsionaalne avalike teenuste osutamise kohustustega, mille kindlaksmääramine kuulub liikmesriigi pädevusse.

| (134) | Mis puudutab asjaolu, et Adriatica rikkus Itaalia ja Kreeka vahelise ühenduse teenindamisel konkurentsieeskirju, rõhutasid Itaalia ametiasutused, et komisjoni otsus rikkumise kohta ei olnud sel ajal lõplik. Nad rõhutasid, et need kaks menetlust olid teineteisest täiesti sõltumatud, et abi ei kasutatud mingil juhul konkurentsivastase käitumise rahastamiseks, et selle siseturuga kokkusobimatuks tunnistamine oleks samaväärne lisakaristusega ja selle tagasinõudmine kahjustaks nii Adriaticat kui ka kogu erastamisprotsessi. |
| --- | --- |

(134)

Mis puudutab asjaolu, et Adriatica rikkus Itaalia ja Kreeka vahelise ühenduse teenindamisel konkurentsieeskirju, rõhutasid Itaalia ametiasutused, et komisjoni otsus rikkumise kohta ei olnud sel ajal lõplik. Nad rõhutasid, et need kaks menetlust olid teineteisest täiesti sõltumatud, et abi ei kasutatud mingil juhul konkurentsivastase käitumise rahastamiseks, et selle siseturuga kokkusobimatuks tunnistamine oleks samaväärne lisakaristusega ja selle tagasinõudmine kahjustaks nii Adriaticat kui ka kogu erastamisprotsessi.

4.1.2.   Äriplaanis kavandatud investeeringud

Äriplaanis kavandatud investeeringud

| (135) | Itaalia ametiasutused rõhutasid, et äriplaanis kavandatud investeeringute eesmärk oli vähendada teenuste osutamise kulusid, säilitades samal ajal teenuste hea kvaliteedi. Itaalia ametiasutused olid ka seisukohal, et kavandatud investeeringute rahastamismeetodid ei sisaldanud ühtegi abi elementi, kuna kõnealuseid investeeringuid rahastati osaliselt äriühingute omavahenditest ja osaliselt tavapärastel turutingimustel läbi räägitud pangalaenudest. |
| --- | --- |

(135)

Itaalia ametiasutused rõhutasid, et äriplaanis kavandatud investeeringute eesmärk oli vähendada teenuste osutamise kulusid, säilitades samal ajal teenuste hea kvaliteedi. Itaalia ametiasutused olid ka seisukohal, et kavandatud investeeringute rahastamismeetodid ei sisaldanud ühtegi abi elementi, kuna kõnealuseid investeeringuid rahastati osaliselt äriühingute omavahenditest ja osaliselt tavapärastel turutingimustel läbi räägitud pangalaenudest.

4.1.3.   Maksualane sooduskohtlemine

Maksualane sooduskohtlemine

| (136) | Itaalia ametiasutused selgitasid lähemalt laevakütuseks kasutatavate mineraalõlide maksualast kohtlemist reguleerivat õigusraamistikku. Komisjonile edastatud teabest selgus, et vastavalt dekreet-seaduse nr 504/1995 alusel vastu võetud 2. märtsi 1996. aasta üldiselt kohaldatavale otsusele laiendati nimetatud dekreet-seadusega ettenähtud maksualast sooduskohtlemist kütustele ja määrdeainetele, mida kasutatakse kõikide hoolduseks sadamas seisvate laevade puhul. |
| --- | --- |

(136)

Itaalia ametiasutused selgitasid lähemalt laevakütuseks kasutatavate mineraalõlide maksualast kohtlemist reguleerivat õigusraamistikku. Komisjonile edastatud teabest selgus, et vastavalt dekreet-seaduse nr 504/1995 alusel vastu võetud 2. märtsi 1996. aasta üldiselt kohaldatavale otsusele laiendati nimetatud dekreet-seadusega ettenähtud maksualast sooduskohtlemist kütustele ja määrdeainetele, mida kasutatakse kõikide hoolduseks sadamas seisvate laevade puhul.

| (137) | Samal ajal, nagu on öeldud põhjenduses 5, esitas Itaalia kohtule kaebuse (siiani menetluses) menetluse algatamise otsuse peale selles osas, mis puudutab abi andmise peatamist. |
| --- | --- |

(137)

Samal ajal, nagu on öeldud põhjenduses 5, esitas Itaalia kohtule kaebuse (siiani menetluses) menetluse algatamise otsuse peale selles osas, mis puudutab abi andmise peatamist.

4.2.   Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist esitatud märkused

Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist esitatud märkused

| (138) | 2010. aasta aprillis palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada oma märkused 2005. aasta otsuse tühistamise kohta Üldkohtu poolt ja selgitada Adriatica ja Saremari teenindatavate rahvusvaheliste liinide teatavaid aspekte. Komisjon palus ka esitada kõnealuste liinide teenindamise eest hüvitise maksmise mehhanismi üksikasjaliku kirjelduse, sealhulgas kõik hüvitise ja investeeritud kapitalilt saadava tulu arvutamise meetodis hiljem tehtud muudatused. |
| --- | --- |

(138)

2010. aasta aprillis palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada oma märkused 2005. aasta otsuse tühistamise kohta Üldkohtu poolt ja selgitada Adriatica ja Saremari teenindatavate rahvusvaheliste liinide teatavaid aspekte. Komisjon palus ka esitada kõnealuste liinide teenindamise eest hüvitise maksmise mehhanismi üksikasjaliku kirjelduse, sealhulgas kõik hüvitise ja investeeritud kapitalilt saadava tulu arvutamise meetodis hiljem tehtud muudatused.

| (139) | Itaalia ametiasutused kinnitasid, et kõnealused meetmed tuleks liigitada olemasolevaks abiks, nagu on juba öeldud ja tõendatud ametliku uurimismenetluse raames. Nad väitsid, et nii lepingu sõlmimise tingimused kui ka avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise arvutamise viisid olid reguleeritud dekreediga 2081/1936, mis tunnistati hiljem kehtetuks seadusega 684/1974, ja dekreediga 2082/1936. Tegelikult kehtestati dekreedi 2081/1936 artikliga 2 riikliku tähtsusega liinid ja artiklis 6 sätestati, et lisakulud, mis asjaomastel äriühingutel kõnealuste liinide käitamisel tekivad, katab riik kahekümneaastaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(139)

Itaalia ametiasutused kinnitasid, et kõnealused meetmed tuleks liigitada olemasolevaks abiks, nagu on juba öeldud ja tõendatud ametliku uurimismenetluse raames. Nad väitsid, et nii lepingu sõlmimise tingimused kui ka avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise arvutamise viisid olid reguleeritud dekreediga 2081/1936, mis tunnistati hiljem kehtetuks seadusega 684/1974, ja dekreediga 2082/1936. Tegelikult kehtestati dekreedi 2081/1936 artikliga 2 riikliku tähtsusega liinid ja artiklis 6 sätestati, et lisakulud, mis asjaomastel äriühingutel kõnealuste liinide käitamisel tekivad, katab riik kahekümneaastaste lepingute alusel.

| (140) | Itaalia ametiasutused väitsid, et avalike mereveoteenuste osutamise korda reguleeriva õigusraamistiku hilisemate muudatustega muudeti abisaajatele pandud avalike teenuste osutamise kohustused ühelt poolt vaid rangemaks ning teiselt poolt ajakohastati hüvitise arvutamise mehhanisme, et avaliku sektori poolset toetust piirata. |
| --- | --- |

(140)

Itaalia ametiasutused väitsid, et avalike mereveoteenuste osutamise korda reguleeriva õigusraamistiku hilisemate muudatustega muudeti abisaajatele pandud avalike teenuste osutamise kohustused ühelt poolt vaid rangemaks ning teiselt poolt ajakohastati hüvitise arvutamise mehhanisme, et avaliku sektori poolset toetust piirata.

| (141) | Itaalia ametiasutused rõhutasid, et seadusega 856/1986 kehtestati iga-aastane tasakaalustav toetus teenuse osutamisel tekkivate tulude ja saadavate kulude vahena, võttes varasemate kulude asemel aluseks objektiivsed parameetrid ja arvestades mõistlikku kasumit. Itaalia ametiasutused jõudsid järeldusele, et see õigusraamistiku uuendus oli eriti asjakohane, kuna see pakkus ettevõtjatele tõhususe suurendamise stiimuleid. |
| --- | --- |

(141)

Itaalia ametiasutused rõhutasid, et seadusega 856/1986 kehtestati iga-aastane tasakaalustav toetus teenuse osutamisel tekkivate tulude ja saadavate kulude vahena, võttes varasemate kulude asemel aluseks objektiivsed parameetrid ja arvestades mõistlikku kasumit. Itaalia ametiasutused jõudsid järeldusele, et see õigusraamistiku uuendus oli eriti asjakohane, kuna see pakkus ettevõtjatele tõhususe suurendamise stiimuleid.

| (142) | Itaalia ametiasutuste sõnul kehtivad samad kaalutlused ka piirkondlikele äriühingutele makstava hüvitise puhul. Täpsemalt öeldes kinnitasid Itaalia ametiasutused, et avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamine sätestati seaduses 34/1953, milles määrati kindlaks järgmised neli toetatavat sektorit:






  a) | Toscana saarestik (Toremar); |
| --- | --- | --- |

(142)

Itaalia ametiasutuste sõnul kehtivad samad kaalutlused ka piirkondlikele äriühingutele makstava hüvitise puhul. Täpsemalt öeldes kinnitasid Itaalia ametiasutused, et avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamine sätestati seaduses 34/1953, milles määrati kindlaks järgmised neli toetatavat sektorit:

a)

Toscana saarestik (Toremar);

| b) | Partenopee ja Pontine saared (Caremar); |
| --- | --- |

b)

Partenopee ja Pontine saared (Caremar);

| c) | Lipari saared (Siremar); |
| --- | --- |

c)

Lipari saared (Siremar);

| d) | Egadi saared, Pelagie saared, Ustica ja Pantelleria (Siremar). |
| --- | --- |

d)

Egadi saared, Pelagie saared, Ustica ja Pantelleria (Siremar).

| (143) | Väidetavalt teenindas Tirrenia ühendusi Sardiinia väiksemate saarte ja Korsikaga vastavalt 5. jaanuari 1937. aasta ministri käskkirjale, millega kehtestati riikliku tähtsusega liinide kolmandas liiklussektoris ühendused La Maddalena, Palau, Bonifacio, Carloforte, Calasetta ja Portovesmega. Tegelikult teenindas neid ühendusi 1988. aastal Tirreniast eraldamise teel loodud äriühing Saremar. |
| --- | --- |

(143)

Väidetavalt teenindas Tirrenia ühendusi Sardiinia väiksemate saarte ja Korsikaga vastavalt 5. jaanuari 1937. aasta ministri käskkirjale, millega kehtestati riikliku tähtsusega liinide kolmandas liiklussektoris ühendused La Maddalena, Palau, Bonifacio, Carloforte, Calasetta ja Portovesmega. Tegelikult teenindas neid ühendusi 1988. aastal Tirreniast eraldamise teel loodud äriühing Saremar.

| (144) | Itaalia ametiasutused rõhutasid ka, et sama käskkiri hõlmas Adriatica ühendusi Kreekaga, Albaaniaga ja Tremiti saartega riikliku tähtsusega liinide IV sektoris (vt põhjendus 59). |
| --- | --- |

(144)

Itaalia ametiasutused rõhutasid ka, et sama käskkiri hõlmas Adriatica ühendusi Kreekaga, Albaaniaga ja Tremiti saartega riikliku tähtsusega liinide IV sektoris (vt põhjendus 59).

| (145) | Selle põhjal järeldasid Itaalia ametiasutused, et 2005. aasta otsusega hõlmatud avalike teenuste osutamise korra ja mereühendusi saartega käsitleva varasema õigusraamistiku vahel on piisavalt järjepidevusele osutavaid elemente. Eelöeldut silmas pidades leidsid Itaalia ametiasutused, et avalike teenuste osutamise kord kehtis enne EÜ asutamislepingu ja merekabotaaži määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(145)

Selle põhjal järeldasid Itaalia ametiasutused, et 2005. aasta otsusega hõlmatud avalike teenuste osutamise korra ja mereühendusi saartega käsitleva varasema õigusraamistiku vahel on piisavalt järjepidevusele osutavaid elemente. Eelöeldut silmas pidades leidsid Itaalia ametiasutused, et avalike teenuste osutamise kord kehtis enne EÜ asutamislepingu ja merekabotaaži määruse jõustumist.

5.   HINDAMINE

HINDAMINE

5.1.   Avaliku teenuse hüvitis

Avaliku teenuse hüvitis

5.1.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (146) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(146)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (147) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:






  a) | olema saadud riigilt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(147)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:

a)

olema saadud riigilt või riigi ressurssidest;

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi; |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi;

| d) | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (148) | Riigi ressursid:
  kõnealused toetused on ilmselgelt andnud riik või need on antud riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(148)

Riigi ressursid:
  kõnealused toetused on ilmselgelt andnud riik või need on antud riigi ressurssidest.

Riigi ressursid:

| (149) | Majanduslik eelis:
  selleks et otsustada, kas avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis kujutab endast eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, kehtestas Euroopa Kohus Altmarki kohtuasjas (32) tehtud otsuses järgmised kriteeriumid:






  1) | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema selgelt kindlaks määratud (esimene Altmarki kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(149)

Majanduslik eelis:
  selleks et otsustada, kas avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis kujutab endast eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, kehtestas Euroopa Kohus Altmarki kohtuasjas (32) tehtud otsuses järgmised kriteeriumid:

Majanduslik eelis:

32

1)

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema selgelt kindlaks määratud (esimene Altmarki kriteerium);

| 2) | parameetrid, mille alusel hüvitis välja arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

2)

parameetrid, mille alusel hüvitis välja arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium);

| 3) | hüvitis ei tohi olla suurem kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ning mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

3)

hüvitis ei tohi olla suurem kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ning mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium);

| 4) | kui avalike teenuste osutamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium). |
| --- | --- |

4)

kui avalike teenuste osutamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium).

| (150) | Neljas Altmarki kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui hüvitise saajad on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel. |
| --- | --- |

(150)

Neljas Altmarki kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui hüvitise saajad on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel.

| (151) | Käesoleval juhul ei valitud abisaajaid avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia ei ole ka tõendanud, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ning mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(151)

Käesoleval juhul ei valitud abisaajaid avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia ei ole ka tõendanud, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ning mõistlikku kasumit.

| (152) | Kuna Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed, piisab endise Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele antud majandusliku eelise olemasolu tuvastamiseks sellest, kui neljas kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(152)

Kuna Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed, piisab endise Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele antud majandusliku eelise olemasolu tuvastamiseks sellest, kui neljas kriteerium ei ole täidetud.

| (153) | Valikulisus:
  kõnealused toetused on valikulised, kuna need on suunatud teatavatele mereveoteenuseid osutavatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(153)

Valikulisus:
  kõnealused toetused on valikulised, kuna need on suunatud teatavatele mereveoteenuseid osutavatele ettevõtjatele.

Valikulisus:

| (154) | Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele:
  kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja olukorda võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb neid konkureerivaid ettevõtjaid käsitada abist mõjutatuna. Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul. Käesoleval juhul konkureerivad abisaajad teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (33) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo rahvusvaheline turg ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Seetõttu võib kontrollitav riiklik hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(154)

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele:
  kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja olukorda võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb neid konkureerivaid ettevõtjaid käsitada abist mõjutatuna. Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul. Käesoleval juhul konkureerivad abisaajad teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (33) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo rahvusvaheline turg ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Seetõttu võib kontrollitav riiklik hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele:

33

| (155) | Eespool öeldule tuginedes leiab komisjon, et hüvitis, mida Itaalia ametiasutused maksid Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele kabotaaži teostamise ja rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest aastatel 1992–2008, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(155)

Eespool öeldule tuginedes leiab komisjon, et hüvitis, mida Itaalia ametiasutused maksid Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele kabotaaži teostamise ja rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest aastatel 1992–2008, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.2.   Asjaomase abi laad: olemasolev või uus abi?

Asjaomase abi laad: olemasolev või uus abi?

| (156) | Olles kindlaks teinud, et hüvitis, mida Itaalia ametiasutused maksid Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele kabotaaži teostamise ja rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest aastatel 1992–2008, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas kõnealune riigiabi on olemasolev või uus abi. |
| --- | --- |

(156)

Olles kindlaks teinud, et hüvitis, mida Itaalia ametiasutused maksid Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele kabotaaži teostamise ja rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest aastatel 1992–2008, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas kõnealune riigiabi on olemasolev või uus abi.

| (157) | Selleks tuleb vahet teha kabotaažiühendustel ja rahvusvahelistel ühendustel. |
| --- | --- |

(157)

Selleks tuleb vahet teha kabotaažiühendustel ja rahvusvahelistel ühendustel.

5.1.2.1.   Kabotaažiühendused

Kabotaažiühendused

| (158) | Mis puudutab kabotaažiühendusi, siis tühistas Üldkohus oma 2009. aasta otsusega osaliselt 2005. aasta otsuse, põhjusel et komisjon kohaldas ekslikult merekabotaaži määruse artikli 4 lõiget 3, milles on sätestatud, et „[o]lemasolevad avalike teenuste osutamise lepingud võivad jääda jõusse kuni vastava lepingu lõppemiseni“. |
| --- | --- |

(158)

Mis puudutab kabotaažiühendusi, siis tühistas Üldkohus oma 2009. aasta otsusega osaliselt 2005. aasta otsuse, põhjusel et komisjon kohaldas ekslikult merekabotaaži määruse artikli 4 lõiget 3, milles on sätestatud, et „[o]lemasolevad avalike teenuste osutamise lepingud võivad jääda jõusse kuni vastava lepingu lõppemiseni“.

| (159) | Üldkohus tõlgendas 2009. aasta kohtuotsuses seda artiklit tüüpilise varasemate õiguste kaitse klauslina (34) ja jõudis järeldusele, et hüvitis, mis on „vajalik“ (35) avalike teenuste osutamise kohustuste rahastamiseks, on merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt olemasolev abi ja seega ei kohaldata selle suhtes siseturuga kokkusobivuse hindamist. |
| --- | --- |

(159)

Üldkohus tõlgendas 2009. aasta kohtuotsuses seda artiklit tüüpilise varasemate õiguste kaitse klauslina (34) ja jõudis järeldusele, et hüvitis, mis on „vajalik“ (35) avalike teenuste osutamise kohustuste rahastamiseks, on merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt olemasolev abi ja seega ei kohaldata selle suhtes siseturuga kokkusobivuse hindamist.

34

35

| (160) | Üldkohus viitas Euroopa Kohtu 10. mail 2005. aastal kohtuasjas C-400/99 tehtud otsuse (36) punktidele 60–66, kus suurkoda selgitas järgmist:

  „[...] Määruse nr 3577/92, [...] artikli 4 lõige 3 sätestab, et 1. jaanuaril 1993 eksisteerinud avalike teenuste osutamise lepingud võivad jääda jõusse kuni nende lõppemiseni. Sellist tüüpi lepingud olemuslikult juba sisaldavad rahastamist puudutavaid sätteid, et tagada neis ette nähtud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmine. Kuna määruse nr 3577/92 artikli 4 lõike 3 sõnastus peab silmas kõnealuste lepingute säilitamist, piiramata selle sätte ulatust nimetatud lepingute teatud aspektidele, on neis sisalduvad avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise tagamiseks vajalikud rahastamise sätted mainitud artikli 4 lõikega 3 hõlmatud. Seega leiab komisjon vääralt, et säte piirdub selliste lepingutega kehtestatud võimalike ainu- või eriõiguste säilitamisega. Muus osas ei ole komisjon vaidlustatud otsuses võtnud sama kitsendavat seisukohta, kuna seal leidis ta, et avalike teenuste osutamise kohustuste kulude rahastamise piirides on kõnealuste lepingute rahastamismehhanismid määruse nr 3577/92 artikli 4 lõikega 3 hõlmatud. (punkt 64);“

  ja et

  „[...] ei kuulu võimalik abi, mis on suurem kui kõnealuste lepingute esemeks olevate avalike teenuste osutamise kohustuste tagamiseks vajalik, määruse nr 3577/92 artikli 4 lõike 3 kohaldamisalasse just seetõttu, et see ei ole selliste lepingute tasakaalustamiseks ja seega ka säilitamiseks vajalik. Seega ei saa seda abi kõnealuse sätte alusel olemasoleva abina käsitada.“ (punkt 65);“ |
| --- | --- |

(160)

Üldkohus viitas Euroopa Kohtu 10. mail 2005. aastal kohtuasjas C-400/99 tehtud otsuse (36) punktidele 60–66, kus suurkoda selgitas järgmist:

36

„[...] Määruse nr 3577/92, [...] artikli 4 lõige 3 sätestab, et 1. jaanuaril 1993 eksisteerinud avalike teenuste osutamise lepingud võivad jääda jõusse kuni nende lõppemiseni. Sellist tüüpi lepingud olemuslikult juba sisaldavad rahastamist puudutavaid sätteid, et tagada neis ette nähtud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmine. Kuna määruse nr 3577/92 artikli 4 lõike 3 sõnastus peab silmas kõnealuste lepingute säilitamist, piiramata selle sätte ulatust nimetatud lepingute teatud aspektidele, on neis sisalduvad avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise tagamiseks vajalikud rahastamise sätted mainitud artikli 4 lõikega 3 hõlmatud. Seega leiab komisjon vääralt, et säte piirdub selliste lepingutega kehtestatud võimalike ainu- või eriõiguste säilitamisega. Muus osas ei ole komisjon vaidlustatud otsuses võtnud sama kitsendavat seisukohta, kuna seal leidis ta, et avalike teenuste osutamise kohustuste kulude rahastamise piirides on kõnealuste lepingute rahastamismehhanismid määruse nr 3577/92 artikli 4 lõikega 3 hõlmatud. (punkt 64);“

ja et

„[...] ei kuulu võimalik abi, mis on suurem kui kõnealuste lepingute esemeks olevate avalike teenuste osutamise kohustuste tagamiseks vajalik, määruse nr 3577/92 artikli 4 lõike 3 kohaldamisalasse just seetõttu, et see ei ole selliste lepingute tasakaalustamiseks ja seega ka säilitamiseks vajalik. Seega ei saa seda abi kõnealuse sätte alusel olemasoleva abina käsitada.“ (punkt 65);“

| (161) | Selleks et kindlaks teha, kas meede on merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel uus või olemasolev abi, peab komisjon tõlgendama selle abi ulatust, mis on „vajalik 1. jaanuaril 1993 kehtinud avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste katmiseks“ eespool nimetatud kohtuotsuse tähenduses. Komisjon mõistab, et sellise vajalikkuse kontrolli ulatus peab olema laiem kui proportsionaalsuse kontroll, mille komisjon teeb abimeetme kokkusobivuse hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Kui kahel kontrollil oleks sama ulatus, ei saaks uut abi, mis ei vasta merekabotaaži määruse artikli 4 lõikele 3, kunagi tunnistada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel, sest see tähendaks automaatselt, et abi ei ole selle sätte tähenduses proportsionaalne. Seetõttu mõistab komisjon, et käsitades olemasoleva abina mis tahes abi, mis oli „vajalik 1. jaanuaril 1993 kehtinud lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste katmiseks“, hõlmas Euroopa Kohus selle mõistega igasuguse hüvitise, mis on otseselt seotud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega riigihankelepingu alusel. Selline otsene seos on olemas näiteks siis, kui lepingus on kindlaks määratud hüvitise suurus või selle arvutamise metoodika, või igal juhul siis, kui on ilmselge, et ilma hüvitiseta ei oleks avaliku teenindamise lepingut sõlmitud. |
| --- | --- |

(161)

Selleks et kindlaks teha, kas meede on merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel uus või olemasolev abi, peab komisjon tõlgendama selle abi ulatust, mis on „vajalik 1. jaanuaril 1993 kehtinud avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste katmiseks“ eespool nimetatud kohtuotsuse tähenduses. Komisjon mõistab, et sellise vajalikkuse kontrolli ulatus peab olema laiem kui proportsionaalsuse kontroll, mille komisjon teeb abimeetme kokkusobivuse hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Kui kahel kontrollil oleks sama ulatus, ei saaks uut abi, mis ei vasta merekabotaaži määruse artikli 4 lõikele 3, kunagi tunnistada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel, sest see tähendaks automaatselt, et abi ei ole selle sätte tähenduses proportsionaalne. Seetõttu mõistab komisjon, et käsitades olemasoleva abina mis tahes abi, mis oli „vajalik 1. jaanuaril 1993 kehtinud lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste katmiseks“, hõlmas Euroopa Kohus selle mõistega igasuguse hüvitise, mis on otseselt seotud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega riigihankelepingu alusel. Selline otsene seos on olemas näiteks siis, kui lepingus on kindlaks määratud hüvitise suurus või selle arvutamise metoodika, või igal juhul siis, kui on ilmselge, et ilma hüvitiseta ei oleks avaliku teenindamise lepingut sõlmitud.

| (162) | Seetõttu käsitab komisjon uue abina ainult hüvitist nende kabotaažiühenduste teenindamise eest, millele merekabotaaži määruse jõustumise kuupäeval kehtinud riigihankelepingud ei anna õiguslikku alust. |
| --- | --- |

(162)

Seetõttu käsitab komisjon uue abina ainult hüvitist nende kabotaažiühenduste teenindamise eest, millele merekabotaaži määruse jõustumise kuupäeval kehtinud riigihankelepingud ei anna õiguslikku alust.

| (163) | Käesoleval juhul sõlmiti esialgsed lepingud 1991. aasta juulis, enne merekabotaaži määruse jõustumist, ning selles sätestatud hüvitise ja avalike teenuste osutamise kohustuste vahel oli otsene seos. |
| --- | --- |

(163)

Käesoleval juhul sõlmiti esialgsed lepingud 1991. aasta juulis, enne merekabotaaži määruse jõustumist, ning selles sätestatud hüvitise ja avalike teenuste osutamise kohustuste vahel oli otsene seos.

| (164) | Iga-aastase toetuse esialgsetes lepingutes sätestatud eesmärk oli võimaldada piirkondlikel äriühingutel katta tegevuskulude ja -tulude negatiivsest suhtest tulenevad kahjud. Nagu on märgitud põhjenduses 103, olid hüvitise maksmise seisukohast olulised kuluelemendid, mida on kirjeldatud esialgsete lepingute artiklis 5, järgmised: soetamis-, reklaami- ja majutuskulud, peale-, mahalaadimis- ja manööverdamiskulud, kaldapealse halduspersonali kulud, laevade hoolduskulud, halduskulud, kindlustuskulud, rendi- ja liisingukulud, kütus, maksud ja amortisatsioonikulud. Kõik need kuluelemendid olid seotud avalike teenuste osutamisega ja need määrasid kindlaks riigiasutused, jätmata äriühingutele mingit kaalutlusruumi. |
| --- | --- |

(164)

Iga-aastase toetuse esialgsetes lepingutes sätestatud eesmärk oli võimaldada piirkondlikel äriühingutel katta tegevuskulude ja -tulude negatiivsest suhtest tulenevad kahjud. Nagu on märgitud põhjenduses 103, olid hüvitise maksmise seisukohast olulised kuluelemendid, mida on kirjeldatud esialgsete lepingute artiklis 5, järgmised: soetamis-, reklaami- ja majutuskulud, peale-, mahalaadimis- ja manööverdamiskulud, kaldapealse halduspersonali kulud, laevade hoolduskulud, halduskulud, kindlustuskulud, rendi- ja liisingukulud, kütus, maksud ja amortisatsioonikulud. Kõik need kuluelemendid olid seotud avalike teenuste osutamisega ja need määrasid kindlaks riigiasutused, jätmata äriühingutele mingit kaalutlusruumi.

| (165) | Pealegi olid Itaalia riigi ja kõigi viie piirkondliku äriühingu vahel sõlmitud esialgsed lepingud identsed Itaalia riigi ja Tirrenia vahel sõlmitud esialgse lepinguga (vt põhjendus 94) ja nendes võeti arvesse samu kuluelemente. Oma 2001. aasta otsuses Tirrenia kohta tunnistas komisjon, et need kuluelemendid olid avalike teenuste osutamiseks hädavajalikud, kuna need kajastasid püsi- ja muutuvkulusid, mis on otseselt seotud selliste teenuste osutamisega, mida riigiasutused peavad üldhuviteenusteks ja mida esialgne leping seega hõlmas (37). Laevade amortisatsiooni kohta leidis komisjon, et nende teenuste osutamisel võib seda pidada vajalikuks, kuivõrd kõnealuseid laevu kasutati eranditult esialgsete lepingutega hõlmatud teenuste osutamiseks (38). Ülaltoodud kaalutlused kehtivad mutatis mutandis piirkondlike äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(165)

Pealegi olid Itaalia riigi ja kõigi viie piirkondliku äriühingu vahel sõlmitud esialgsed lepingud identsed Itaalia riigi ja Tirrenia vahel sõlmitud esialgse lepinguga (vt põhjendus 94) ja nendes võeti arvesse samu kuluelemente. Oma 2001. aasta otsuses Tirrenia kohta tunnistas komisjon, et need kuluelemendid olid avalike teenuste osutamiseks hädavajalikud, kuna need kajastasid püsi- ja muutuvkulusid, mis on otseselt seotud selliste teenuste osutamisega, mida riigiasutused peavad üldhuviteenusteks ja mida esialgne leping seega hõlmas (37). Laevade amortisatsiooni kohta leidis komisjon, et nende teenuste osutamisel võib seda pidada vajalikuks, kuivõrd kõnealuseid laevu kasutati eranditult esialgsete lepingutega hõlmatud teenuste osutamiseks (38). Ülaltoodud kaalutlused kehtivad mutatis mutandis piirkondlike äriühingute suhtes.

37

38

mutatis mutandi

| (166) | Arvestades otsese seose olemasolu hüvitise ja piirkondlike äriühingute esialgsete lepingute alusel teenindatud kabotaažiliinide toimimise vahel, järeldab komisjon, et nimetatud hüvitis oli vajalik esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustustega seotud lisakulude katmiseks. |
| --- | --- |

(166)

Arvestades otsese seose olemasolu hüvitise ja piirkondlike äriühingute esialgsete lepingute alusel teenindatud kabotaažiliinide toimimise vahel, järeldab komisjon, et nimetatud hüvitis oli vajalik esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustustega seotud lisakulude katmiseks.

| (167) | Ülaltoodud järeldust ei muudaks isegi see, kui komisjonil palutaks kontrollida, kas piirkondlikele äriühingutele makstud iga-aastane hüvitis oli avaliku teenuse osutamiseks vajalik miinimum. Analüüs, mis käsitles i) hüvitise arvutamise mehhanismi, ii) äriühingute tulusid ja iii) esialgsete lepingute kohaste kabotaažiühenduste teenindamisega seotud lisakulusid, näitab, et neile äriühingutele esialgsete lepingute alusel makstud hüvitis oli täpselt proportsionaalne lisakuludega, mis kaasnesid abisaajatele pandud avaliku teenuse osutamise ülesandega. |
| --- | --- |

(167)

Ülaltoodud järeldust ei muudaks isegi see, kui komisjonil palutaks kontrollida, kas piirkondlikele äriühingutele makstud iga-aastane hüvitis oli avaliku teenuse osutamiseks vajalik miinimum. Analüüs, mis käsitles i) hüvitise arvutamise mehhanismi, ii) äriühingute tulusid ja iii) esialgsete lepingute kohaste kabotaažiühenduste teenindamisega seotud lisakulusid, näitab, et neile äriühingutele esialgsete lepingute alusel makstud hüvitis oli täpselt proportsionaalne lisakuludega, mis kaasnesid abisaajatele pandud avaliku teenuse osutamise ülesandega.

| (168) | Esiteks arvutati iga-aastase hüvitise suurus, võttes arvesse iga piirkondliku äriühingu registreeritud tegevuskasumit esialgsete lepingutega hõlmatud liinidel, mis arvati maha kõigil liinidel kogunenud summaarsest kahjumist (esialgsete lepingute artikkel 3). See arvutusmeetod, mis näeb ette, et kõrghooajal saadud tulu vähendab madalhooajal kogunenud kahjumit, aitas piirata avalik-õiguslikele äriühingutele makstavat toetust, mistõttu jäi iga-aastase hüvitise üldsumma kokkuvõttes väiksemaks kui see oleks olnud iga liini kohta eraldi kogunenud kahjumeid lihtsalt kokku liites. |
| --- | --- |

(168)

Esiteks arvutati iga-aastase hüvitise suurus, võttes arvesse iga piirkondliku äriühingu registreeritud tegevuskasumit esialgsete lepingutega hõlmatud liinidel, mis arvati maha kõigil liinidel kogunenud summaarsest kahjumist (esialgsete lepingute artikkel 3). See arvutusmeetod, mis näeb ette, et kõrghooajal saadud tulu vähendab madalhooajal kogunenud kahjumit, aitas piirata avalik-õiguslikele äriühingutele makstavat toetust, mistõttu jäi iga-aastase hüvitise üldsumma kokkuvõttes väiksemaks kui see oleks olnud iga liini kohta eraldi kogunenud kahjumeid lihtsalt kokku liites.

| (169) | Teiseks olid äriühingu tulud seotud kahe hindu piirava kohustusega, esiteks mõnedele sotsiaalsetele rühmadele ettenähtud soodushinnad ja teiseks nõue saada iga hinnakirjamuudatuse jaoks riigiasutuste heakskiit. Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtus, et piirkondlikud äriühingud ei tohtinud piletihindu vabalt muuta, et kohandada neid eeskätt tegevuskulude muutustega (39). Komisjon tunnistas juba oma 2001. aasta otsuses, et nimetatud topeltkohustust, mis vähendas oluliselt äriühingute sissetulekuid ja mõjutas aastase hüvitise summat, ei tohiks pidada röövellike hindadega agressiivseks turunduspoliitikaks. |
| --- | --- |

(169)

Teiseks olid äriühingu tulud seotud kahe hindu piirava kohustusega, esiteks mõnedele sotsiaalsetele rühmadele ettenähtud soodushinnad ja teiseks nõue saada iga hinnakirjamuudatuse jaoks riigiasutuste heakskiit. Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtus, et piirkondlikud äriühingud ei tohtinud piletihindu vabalt muuta, et kohandada neid eeskätt tegevuskulude muutustega (39). Komisjon tunnistas juba oma 2001. aasta otsuses, et nimetatud topeltkohustust, mis vähendas oluliselt äriühingute sissetulekuid ja mõjutas aastase hüvitise summat, ei tohiks pidada röövellike hindadega agressiivseks turunduspoliitikaks.

39

| (170) | Kolmandaks edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile teabe kulude kohta, mida piirkondlikud äriühingud kandsid avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide käigushoidmisel aastatel 1992–2008. Nimelt esitas Itaalia avaliku teenuse osutamise kohta aastatel 1992–2008 järgmised andmed:






  — | kõigi piirkondlike äriühingute (40) registreeritud kogukulud, tegevustulu ja investeeritud kapitalilt saadud tulu aastatel 1992–2008 ja iga-aastase toetuse vastav summa; |
| --- | --- | --- |

(170)

Kolmandaks edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile teabe kulude kohta, mida piirkondlikud äriühingud kandsid avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide käigushoidmisel aastatel 1992–2008. Nimelt esitas Itaalia avaliku teenuse osutamise kohta aastatel 1992–2008 järgmised andmed:

—

kõigi piirkondlike äriühingute (40) registreeritud kogukulud, tegevustulu ja investeeritud kapitalilt saadud tulu aastatel 1992–2008 ja iga-aastase toetuse vastav summa;

40

| — | perioodide 1992–2001 ja 2004–2008 raamatupidamisarvestus liinide kaupa iga äriühingu kohta; |
| --- | --- |

—

perioodide 1992–2001 ja 2004–2008 raamatupidamisarvestus liinide kaupa iga äriühingu kohta;

| — | Adriatica poolt aastatel 1999–2003, Saremari poolt aastatel 1998 ja 2000–2003 ning Toremari, Siremari ja Caremari poolt aastatel 1998–2003 saadud investeeritud kapitali tootlus (varieerub vahemikus 1,6 % kuni 12,2 %). |
| --- | --- |

—

Adriatica poolt aastatel 1999–2003, Saremari poolt aastatel 1998 ja 2000–2003 ning Toremari, Siremari ja Caremari poolt aastatel 1998–2003 saadud investeeritud kapitali tootlus (varieerub vahemikus 1,6 % kuni 12,2 %).

| (171) | Esitatud andmed (vt põhjenduse 115 tabelid) näitavad, et 2002.–2008. aasta kulud on püsinud üldjoontes väiksemad kui 2005. aasta otsuses hinnatud vaatlusperioodil (1992–2001) liinide teenindamisel kantud kulud. |
| --- | --- |

(171)

Esitatud andmed (vt põhjenduse 115 tabelid) näitavad, et 2002.–2008. aasta kulud on püsinud üldjoontes väiksemad kui 2005. aasta otsuses hinnatud vaatlusperioodil (1992–2001) liinide teenindamisel kantud kulud.

| (172) | Mis puudutab investeeritud kapitalilt saadud tulu, kirjeldati esialgsetes lepingutes üksikasjalikult investeeritud kapitali eri elemente ja tootlus määrati kindlaks turuintressimäärade alusel, et kajastada iga elemendi asjakohast tootlust. Hoolimata äriühingutele aastatel 2004–2008 lubatud investeeritud kapitali tootlust käsitlevate andmete puudumisest, märgib komisjon, et mõne üksiku erandiga on investeeritud kapitali tootlus aastatel 2001–2003 järjepidevalt vähenenud (vt põhjendustes 106 ja 117 esitatud tabelid). Selle suundumuse ja investeeritud kapitalilt saadud tulu absoluutsummade üldise stabiilsuse põhjal perioodil 2001–2008 (vt põhjenduste 105 ja 115 tabelid) (41) võib eeldada, et äriühingutele avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstud hüvitised olid proportsionaalsed kogu esialgsete lepingute kehtivusaja jooksul. Eespool öeldut silmas pidades jääb komisjon oma 2005. aasta otsuses esitatud hinnangu juurde, mille kohaselt määrati abisaajate saadav tulu kindlaks mõistlikul tasemel. |
| --- | --- |

(172)

Mis puudutab investeeritud kapitalilt saadud tulu, kirjeldati esialgsetes lepingutes üksikasjalikult investeeritud kapitali eri elemente ja tootlus määrati kindlaks turuintressimäärade alusel, et kajastada iga elemendi asjakohast tootlust. Hoolimata äriühingutele aastatel 2004–2008 lubatud investeeritud kapitali tootlust käsitlevate andmete puudumisest, märgib komisjon, et mõne üksiku erandiga on investeeritud kapitali tootlus aastatel 2001–2003 järjepidevalt vähenenud (vt põhjendustes 106 ja 117 esitatud tabelid). Selle suundumuse ja investeeritud kapitalilt saadud tulu absoluutsummade üldise stabiilsuse põhjal perioodil 2001–2008 (vt põhjenduste 105 ja 115 tabelid) (41) võib eeldada, et äriühingutele avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstud hüvitised olid proportsionaalsed kogu esialgsete lepingute kehtivusaja jooksul. Eespool öeldut silmas pidades jääb komisjon oma 2005. aasta otsuses esitatud hinnangu juurde, mille kohaselt määrati abisaajate saadav tulu kindlaks mõistlikul tasemel.

41

| (173) | Võttes arvesse makstud hüvitise ja esialgsetes lepingutes sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste vahelist otsest seost ja, ad abundantiam, hüvitise proportsionaalsust, järeldab komisjon, et kabotaažiühenduste eest kuni 2008. aastani makstud hüvitis kujutab endast merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt olemasolevat abi. |
| --- | --- |

(173)

Võttes arvesse makstud hüvitise ja esialgsetes lepingutes sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste vahelist otsest seost ja, ad abundantiam, hüvitise proportsionaalsust, järeldab komisjon, et kabotaažiühenduste eest kuni 2008. aastani makstud hüvitis kujutab endast merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt olemasolevat abi.

ad abundantiam

| (174) | Kuna kabotaažiühendustel avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstav hüvitis kujutab endast olemasolevat abi ja Üldkohus tühistas 2005. aasta otsuse tervikuna, sealhulgas selles sätestatud Caremari kabotaažiühenduste teenindamise tingimused, ei ole komisjonil tarvidust täiendavalt hinnata, kas abisaaja on need tingimused 2005. aasta otsuse rakendamisel lõpuks täitnud või kas need olid üldse vajalikud. Hüvitis avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest kabotaažiühendustel on olemasolev abi, kuid see enam ei kehti. Seetõttu ei ole komisjonil mõtet Itaaliale ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 kohaselt asjakohaseid meetmeid soovitada, kuna sellised meetmed võivad abimeedet muuta vaid tulevikus. Sellest järeldub, et komisjonil ei ole mõtet uurida sellise olemasoleva abi kokkusobivust siseturuga, mis enam ei kehti. |
| --- | --- |

(174)

Kuna kabotaažiühendustel avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstav hüvitis kujutab endast olemasolevat abi ja Üldkohus tühistas 2005. aasta otsuse tervikuna, sealhulgas selles sätestatud Caremari kabotaažiühenduste teenindamise tingimused, ei ole komisjonil tarvidust täiendavalt hinnata, kas abisaaja on need tingimused 2005. aasta otsuse rakendamisel lõpuks täitnud või kas need olid üldse vajalikud. Hüvitis avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest kabotaažiühendustel on olemasolev abi, kuid see enam ei kehti. Seetõttu ei ole komisjonil mõtet Itaaliale ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 kohaselt asjakohaseid meetmeid soovitada, kuna sellised meetmed võivad abimeedet muuta vaid tulevikus. Sellest järeldub, et komisjonil ei ole mõtet uurida sellise olemasoleva abi kokkusobivust siseturuga, mis enam ei kehti.

5.1.2.2.   Rahvusvahelised ühendused

Rahvusvahelised ühendused

| (175) | Transporditeenuste osutamine rahvusvahelistel mereühendustel kuulub määruse (EMÜ) nr 4055/86 kohaldamisalasse, mis ei hõlma merekabotaaži määruse artikli 4 lõikega 3 sarnast varasemate õiguste kaitse klauslit. |
| --- | --- |

(175)

Transporditeenuste osutamine rahvusvahelistel mereühendustel kuulub määruse (EMÜ) nr 4055/86 kohaldamisalasse, mis ei hõlma merekabotaaži määruse artikli 4 lõikega 3 sarnast varasemate õiguste kaitse klauslit.

| (176) | Nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (42) (edaspidi „uus menetlusmäärus“) artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt on olemasolev abi „igasugune abi, mis oli olemas enne ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides, see tähendab abiprogrammid ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides [...]“. |
| --- | --- |

(176)

Nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (42) (edaspidi „uus menetlusmäärus“) artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt on olemasolev abi „igasugune abi, mis oli olemas enne ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides, see tähendab abiprogrammid ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates liikmesriikides [...]“.

42

| (177) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (43) (nn rakendusmäärus) artikli 4 lõikes 1 määratletakse olemasoleva abi muudatus kui „mis tahes muutus[...], välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist. Olemasoleva toetusprogrammi algse eelarve suurenemist 20 % võrra ei peeta siiski olemasoleva toetuse muutmiseks“. |
| --- | --- |

(177)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (43) (nn rakendusmäärus) artikli 4 lõikes 1 määratletakse olemasoleva abi muudatus kui „mis tahes muutus[...], välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist. Olemasoleva toetusprogrammi algse eelarve suurenemist 20 % võrra ei peeta siiski olemasoleva toetuse muutmiseks“.

43

| (178) | Väljakujunenud kohtupraktika (44) kohaselt ei tohiks olemasoleva abi iga muudatust käsitada olemasoleva abi muutmisena uueks abiks, vaid see muutub uueks abiks alles siis, kui muudatus mõjutab algse abi tegelikku sisu. Hindamisel tuleb lähtuda abi reguleerivatest sätetest, abi andmise viisidest ja piiridest (45). Abimeetme pikendamine tähendab aga uut abi (46). |
| --- | --- |

(178)

Väljakujunenud kohtupraktika (44) kohaselt ei tohiks olemasoleva abi iga muudatust käsitada olemasoleva abi muutmisena uueks abiks, vaid see muutub uueks abiks alles siis, kui muudatus mõjutab algse abi tegelikku sisu. Hindamisel tuleb lähtuda abi reguleerivatest sätetest, abi andmise viisidest ja piiridest (45). Abimeetme pikendamine tähendab aga uut abi (46).

44

45

46

| (179) | Nagu Üldkohus 2009. aasta kohtuotsuses meenutas, ei puuduta muudatused abi sisu, kui nendega ei muudeta õigusakte, millega abi kehtestati, niivõrd kui need puudutavad eeliste laadi või tegevuse sisu, mille suhtes eelist kohaldatakse (47). |
| --- | --- |

(179)

Nagu Üldkohus 2009. aasta kohtuotsuses meenutas, ei puuduta muudatused abi sisu, kui nendega ei muudeta õigusakte, millega abi kehtestati, niivõrd kui need puudutavad eeliste laadi või tegevuse sisu, mille suhtes eelist kohaldatakse (47).

47

Avalike teenuste osutamise korra muudatused

Avalike teenuste osutamise korra muudatused

| (180) | Tolleaegse Tirrenia kontserni viiest piirkondlikust äriühingust teenindasid avaliku teenindamise lepingute alusel rahvusvahelisi liine ainult Adriatica ja Saremar. |
| --- | --- |

(180)

Tolleaegse Tirrenia kontserni viiest piirkondlikust äriühingust teenindasid avaliku teenindamise lepingute alusel rahvusvahelisi liine ainult Adriatica ja Saremar.

| (181) | Komisjon peab hindama, kas neile äriühingutele rahvusvaheliste mereveoteenuste osutamise eest makstud hüvitised kujutavad endast uut või olemasolevat abi uue menetlusmääruse artikli 1 tähenduses. Selleks peab komisjon kontrollima, kas pärast aluslepingu jõustumist on abimeetmes tehtud olulisi muudatusi seoses eelise laadi, taotletava eesmärgi, abisaaja või rahastamisallikaga. Need muudatused tähendaksid uut abi. |
| --- | --- |

(181)

Komisjon peab hindama, kas neile äriühingutele rahvusvaheliste mereveoteenuste osutamise eest makstud hüvitised kujutavad endast uut või olemasolevat abi uue menetlusmääruse artikli 1 tähenduses. Selleks peab komisjon kontrollima, kas pärast aluslepingu jõustumist on abimeetmes tehtud olulisi muudatusi seoses eelise laadi, taotletava eesmärgi, abisaaja või rahastamisallikaga. Need muudatused tähendaksid uut abi.

| (182) | Komisjon märgib, et rahvusvaheliste ühendustega seotud avalike teenuste osutamise kohustuste rahastamise mitmes aspektis on tehtud hulgaliselt olulisi muudatusi, mida kirjeldatakse üksikasjalikult allpool.






  a) | Abi saavad isikud |
| --- | --- | --- |

(182)

Komisjon märgib, et rahvusvaheliste ühendustega seotud avalike teenuste osutamise kohustuste rahastamise mitmes aspektis on tehtud hulgaliselt olulisi muudatusi, mida kirjeldatakse üksikasjalikult allpool.

a)

Abi saavad isikud

| (183) | 1936. aasta dekreetidega pandi neljale äriühingule (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia ja Adriatica) avalike teenuste osutamise kohustused seoses riikliku tähtsusega liinidega, mis hõlmasid nii riigisiseseid kui ka rahvusvahelisi reisijate- ja kaubaveoliine. Need dekreedid sisaldasid ammendavat loetelu äriühingutest, kelle tehti ülesandeks riikliku tähtsusega liinide teenindamine. Piirkondlikud äriühingud ühendati ning nad said puhtalt kohaliku iseloomuga posti- ja kaubandusteenuste osutamise ülesande alles hilisemas etapis, nimelt Caremar, Toremar ja Siremar vastavalt seadusele nr 169/1975 ja Saremar vastavalt seadusele 856/1986, pärast dekreedi 2081/1936 kehtetuks tunnistamist (vt põhjendused 83 ja 88).






  b) | Liinid |
| --- | --- | --- |

(183)

1936. aasta dekreetidega pandi neljale äriühingule (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia ja Adriatica) avalike teenuste osutamise kohustused seoses riikliku tähtsusega liinidega, mis hõlmasid nii riigisiseseid kui ka rahvusvahelisi reisijate- ja kaubaveoliine. Need dekreedid sisaldasid ammendavat loetelu äriühingutest, kelle tehti ülesandeks riikliku tähtsusega liinide teenindamine. Piirkondlikud äriühingud ühendati ning nad said puhtalt kohaliku iseloomuga posti- ja kaubandusteenuste osutamise ülesande alles hilisemas etapis, nimelt Caremar, Toremar ja Siremar vastavalt seadusele nr 169/1975 ja Saremar vastavalt seadusele 856/1986, pärast dekreedi 2081/1936 kehtetuks tunnistamist (vt põhjendused 83 ja 88).

b)

Liinid

| (184) | Enamik rahvusvahelisi liine, mille suhtes käesolevat hindamist kohaldatakse, pandi käiku avalike teenuste osutamise korra alusel pärast EÜ asutamislepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(184)

Enamik rahvusvahelisi liine, mille suhtes käesolevat hindamist kohaldatakse, pandi käiku avalike teenuste osutamise korra alusel pärast EÜ asutamislepingu jõustumist.

| (185) | Adriatica puhul nähti 1936. aasta dekreetides selge sõnaga ette ainult Bari–Durrëse liini teenindamine. See oli siiski ainult reisijateveo liin, samal ajal kui see Bari–Durrëse liin, mille suhtes käesolevat hindamist kohaldatakse, on segaveoliin (sõitjate- ja kaubavedu). |
| --- | --- |

(185)

Adriatica puhul nähti 1936. aasta dekreetides selge sõnaga ette ainult Bari–Durrëse liini teenindamine. See oli siiski ainult reisijateveo liin, samal ajal kui see Bari–Durrëse liin, mille suhtes käesolevat hindamist kohaldatakse, on segaveoliin (sõitjate- ja kaubavedu).

| (186) | 1936. aasta dekreetidega ei nähtud ette liine Itaalia Ancona või Bari sadamast Barisse (Montenegro) ja Splitti (Horvaatia). Itaalia ametiasutuste sõnul hakkas Adriatica Ancona–Spliti liini teenindama 1978. aastal ja Ancona–Bari liini 1997. aastal. |
| --- | --- |

(186)

1936. aasta dekreetidega ei nähtud ette liine Itaalia Ancona või Bari sadamast Barisse (Montenegro) ja Splitti (Horvaatia). Itaalia ametiasutuste sõnul hakkas Adriatica Ancona–Spliti liini teenindama 1978. aastal ja Ancona–Bari liini 1997. aastal.

| (187) | Trieste–Durrëse ühendus pandi käiku 1983. aastal Albaania ja Lääne-Euroopa riikide vaheliste kaubandussuhete arendamiseks. 1936. aasta dekreetide alusel vastu võetud liinide nimekirjades ei olnud ühtegi liini Triestest Albaaniasse. |
| --- | --- |

(187)

Trieste–Durrëse ühendus pandi käiku 1983. aastal Albaania ja Lääne-Euroopa riikide vaheliste kaubandussuhete arendamiseks. 1936. aasta dekreetide alusel vastu võetud liinide nimekirjades ei olnud ühtegi liini Triestest Albaaniasse.

| (188) | Sama kehtib ka Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini kohta. Itaalia ametiasutused ei esitanud komisjonile dokumentaalseid tõendeid, mis kinnitaksid selgelt Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra ühenduse loomist. Itaalia väidab, et Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liin kuulub 1936. aasta dekreetide kohaldamisalasse, kuna sel ajal oli dekreedis 2081/1936 (mis hõlmas ühendusi Kreeka, Albaania ja Tremiti saartega) nimetatud IV sektori riikliku tähtsusega liinide hulgas üks konkreetne ühendus Kreekaga,. Komisjon ei saa Itaalia ametiasutuste argumendiga nõustuda. 1936. aasta dekreetide alusel vastu võetud liinide nimekirjades ei olnud ühtegi just Brindisist lähtuvat liini. Itaalia ametiasutuste 29. oktoobri 2002. aasta kirja kohaselt hakkas Adriatica Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindama alles 1978. aastal. Samas kirjas täpsustasid Itaalia ametiasutused, et Adriatica ei ole kunagi avalike teenuste osutamise korra alusel Bari–Kreeka liini teenindanud, vaid hoopis Brindisist lähtuvat ühendust Kreekaga. Seega pidasid Itaalia ametiasutused neid kahte liini kaheks eraldiseisvaks turuks. |
| --- | --- |

(188)

Sama kehtib ka Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini kohta. Itaalia ametiasutused ei esitanud komisjonile dokumentaalseid tõendeid, mis kinnitaksid selgelt Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra ühenduse loomist. Itaalia väidab, et Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liin kuulub 1936. aasta dekreetide kohaldamisalasse, kuna sel ajal oli dekreedis 2081/1936 (mis hõlmas ühendusi Kreeka, Albaania ja Tremiti saartega) nimetatud IV sektori riikliku tähtsusega liinide hulgas üks konkreetne ühendus Kreekaga,. Komisjon ei saa Itaalia ametiasutuste argumendiga nõustuda. 1936. aasta dekreetide alusel vastu võetud liinide nimekirjades ei olnud ühtegi just Brindisist lähtuvat liini. Itaalia ametiasutuste 29. oktoobri 2002. aasta kirja kohaselt hakkas Adriatica Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindama alles 1978. aastal. Samas kirjas täpsustasid Itaalia ametiasutused, et Adriatica ei ole kunagi avalike teenuste osutamise korra alusel Bari–Kreeka liini teenindanud, vaid hoopis Brindisist lähtuvat ühendust Kreekaga. Seega pidasid Itaalia ametiasutused neid kahte liini kaheks eraldiseisvaks turuks.

| (189) | Mis puudutab Saremari, hõlmas 1936. aasta dekreetides kehtestatud riikliku tähtsusega liinide loetelu Sardiinia ja Korsika (La Maddalena – Palau – Bonifacio) vahelist reisilaevaliini, mida algselt teenindas Tirrenia. Seevastu liin, mida Saremar hiljem seaduse 856/1986 kohaselt teenindas, oli segaveoliin (sõitjad ja kaubad). Käesolevas otsuses hinnatavat Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini riikliku tähtsusega liinide loetelus ei olnud. |
| --- | --- |

(189)

Mis puudutab Saremari, hõlmas 1936. aasta dekreetides kehtestatud riikliku tähtsusega liinide loetelu Sardiinia ja Korsika (La Maddalena – Palau – Bonifacio) vahelist reisilaevaliini, mida algselt teenindas Tirrenia. Seevastu liin, mida Saremar hiljem seaduse 856/1986 kohaselt teenindas, oli segaveoliin (sõitjad ja kaubad). Käesolevas otsuses hinnatavat Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini riikliku tähtsusega liinide loetelus ei olnud.

| (190) | Lisaks eeltoodule märgib komisjon, et pärast 1989. aastat ei määratud teenindatavaid liine enam seadusega, sest seaduse 160/1989 kohaselt pidid riigiasutused need kindlaks määrama äriühingute tehniliste ettepanekute alusel.






  c) | Rahastamiskava kestus |
| --- | --- | --- |

(190)

Lisaks eeltoodule märgib komisjon, et pärast 1989. aastat ei määratud teenindatavaid liine enam seadusega, sest seaduse 160/1989 kohaselt pidid riigiasutused need kindlaks määrama äriühingute tehniliste ettepanekute alusel.

c)

Rahastamiskava kestus

| (191) | Nagu eespool juba öeldud, nähti 1936. aasta dekreetidega ette, et neljale vastloodud äriühingule (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia, Adriatica) tehakse kahekümneks aastaks ülesandeks teatavate riikliku tähtsusega liinide teenindamine ning võimalus maksta ettevõtjatele samal perioodil toetust avaliku teenindamise lepingute alusel. |
| --- | --- |

(191)

Nagu eespool juba öeldud, nähti 1936. aasta dekreetidega ette, et neljale vastloodud äriühingule (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia, Adriatica) tehakse kahekümneks aastaks ülesandeks teatavate riikliku tähtsusega liinide teenindamine ning võimalus maksta ettevõtjatele samal perioodil toetust avaliku teenindamise lepingute alusel.

| (192) | 1936. aasta dekreetidega ei nähtud ette võimalust pikendada neid avaliku teenindamise lepinguid ega maksta hüvitist, mida anti ettevõtjatele kõnealuste teenuste osutamise eest, pärast esialgse kahekümneaastase perioodi lõppu. Need lepingud lõppesid 31. detsembril 1956 ja neid pikendati mitu korda, kuni seaduse 600/1962 jõustumiseni. |
| --- | --- |

(192)

1936. aasta dekreetidega ei nähtud ette võimalust pikendada neid avaliku teenindamise lepinguid ega maksta hüvitist, mida anti ettevõtjatele kõnealuste teenuste osutamise eest, pärast esialgse kahekümneaastase perioodi lõppu. Need lepingud lõppesid 31. detsembril 1956 ja neid pikendati mitu korda, kuni seaduse 600/1962 jõustumiseni.

| (193) | Seadusega 600/1962 nähti ette, et sõlmitakse uued kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingud, milles sätestatakse teenindatavad riikliku tähtsusega liinid ja hüvitised, mida makstakse igale neid liine teenindavale ettevõtjale. |
| --- | --- |

(193)

Seadusega 600/1962 nähti ette, et sõlmitakse uued kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingud, milles sätestatakse teenindatavad riikliku tähtsusega liinid ja hüvitised, mida makstakse igale neid liine teenindavale ettevõtjale.

| (194) | Seadusega 684/1974 kehtestati teistsugune kestus, mis olenes asjaomase teenuse liigist: kaubaveoliine võis rahastada kuni viis aastat, samal ajal kui sõitjateveo liine võis rahastada kuni kolm aastat (täiendava kahekümneaastase perioodi vältel võisid hüvitist saada ainult ühendused Itaalia saartega, kuid see ei puudutanud rahvusvahelisi ühendusi). |
| --- | --- |

(194)

Seadusega 684/1974 kehtestati teistsugune kestus, mis olenes asjaomase teenuse liigist: kaubaveoliine võis rahastada kuni viis aastat, samal ajal kui sõitjateveo liine võis rahastada kuni kolm aastat (täiendava kahekümneaastase perioodi vältel võisid hüvitist saada ainult ühendused Itaalia saartega, kuid see ei puudutanud rahvusvahelisi ühendusi).

| (195) | Seadusega 856/1986 muudeti avalike teenuste osutamise korra omadusi veelgi. Seaduse 856/1986 artikli 13 lõikega 4 muudeti seaduse 684/1974 artiklites 8 ja 9 ning seaduse hilisemates muudatustes sätestatud eeskirju, mida kohaldati Aadria mere kesk- ja lõunaosa lääne- ja idaranniku vaheliste segaveoliinide, samuti Joonia mere ja Vahemere idaosa vaheliste segaveoliinide suhtes, mis olid olemas 1. jaanuaril 1986 ja mida teenindas Adriatica. Seetõttu võis Adriatica saada hüvitist rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest kahekümneaastaste avaliku teenindamise lepingute alusel. Seaduses ei selgitatud Saremari teenindatava rahvusvahelise liini suhtes kohaldatavaid eeskirju. Komisjon märgib siiski, et esialgses lepingus käsitati selle liini teenindamist kabotaažiühendusena ja nähti ette selle, nagu mis tahes muugi Saremarile antud avaliku teenusega hõlmatud kabotaažiühenduse rahastamine kahekümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(195)

Seadusega 856/1986 muudeti avalike teenuste osutamise korra omadusi veelgi. Seaduse 856/1986 artikli 13 lõikega 4 muudeti seaduse 684/1974 artiklites 8 ja 9 ning seaduse hilisemates muudatustes sätestatud eeskirju, mida kohaldati Aadria mere kesk- ja lõunaosa lääne- ja idaranniku vaheliste segaveoliinide, samuti Joonia mere ja Vahemere idaosa vaheliste segaveoliinide suhtes, mis olid olemas 1. jaanuaril 1986 ja mida teenindas Adriatica. Seetõttu võis Adriatica saada hüvitist rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest kahekümneaastaste avaliku teenindamise lepingute alusel. Seaduses ei selgitatud Saremari teenindatava rahvusvahelise liini suhtes kohaldatavaid eeskirju. Komisjon märgib siiski, et esialgses lepingus käsitati selle liini teenindamist kabotaažiühendusena ja nähti ette selle, nagu mis tahes muugi Saremarile antud avaliku teenusega hõlmatud kabotaažiühenduse rahastamine kahekümne aasta jooksul.

| (196) | Seaduses 856/1986 selgitati, et kahjumlikud kaubaveoliinid võivad saada avaliku sektori finantstoetust ainult viis aastat (alates 1. jaanuarist 1985 või alates uue laeva soetamisest).






  d) | Eelarve eraldamine |
| --- | --- | --- |

(196)

Seaduses 856/1986 selgitati, et kahjumlikud kaubaveoliinid võivad saada avaliku sektori finantstoetust ainult viis aastat (alates 1. jaanuarist 1985 või alates uue laeva soetamisest).

d)

Eelarve eraldamine

| (197) | Nagu eespool öeldud, ei sätestatud 1936. aasta dekreetides selle rahastamiskava üldeelarvet. |
| --- | --- |

(197)

Nagu eespool öeldud, ei sätestatud 1936. aasta dekreetides selle rahastamiskava üldeelarvet.

| (198) | Seaduse 600/1962 artiklis 6 nähti seevastu ette üldine eelarveeraldis, mille suhtes kohaldati piiratud kohandusi kooskõlas seaduse artiklitega 7 ja 8. |
| --- | --- |

(198)

Seaduse 600/1962 artiklis 6 nähti seevastu ette üldine eelarveeraldis, mille suhtes kohaldati piiratud kohandusi kooskõlas seaduse artiklitega 7 ja 8.

| (199) | Hilisemates seadustes ei nähtud ette üldist eelarveeraldist eri rahastamiskavadele, mida seadustes käsitleti.






  e) | Hüvitise arvutamine |
| --- | --- | --- |

(199)

Hilisemates seadustes ei nähtud ette üldist eelarveeraldist eri rahastamiskavadele, mida seadustes käsitleti.

e)

Hüvitise arvutamine

| (200) | Toetuste arvutamise süsteemi muudeti mitu korda. Täpsemalt öeldes kujunes hüvitisest, mis arvutati eeldatavate kulude ja tulude alusel, mis lepiti kokku iga nelja aasta järel läbivaadatavates avaliku teenindamise lepingutes (1936. aasta dekreedid), kindlasummaline makse, mille suhtes kohaldati piiratud kohandusi vastavalt seaduse nr 600/1962 artiklitele 7 ja 8, et pakkuda ettevõtjatele tõhususe suurendamise stiimulit. |
| --- | --- |

(200)

Toetuste arvutamise süsteemi muudeti mitu korda. Täpsemalt öeldes kujunes hüvitisest, mis arvutati eeldatavate kulude ja tulude alusel, mis lepiti kokku iga nelja aasta järel läbivaadatavates avaliku teenindamise lepingutes (1936. aasta dekreedid), kindlasummaline makse, mille suhtes kohaldati piiratud kohandusi vastavalt seaduse nr 600/1962 artiklitele 7 ja 8, et pakkuda ettevõtjatele tõhususe suurendamise stiimulit.

| (201) | Hiljem tehti seaduses 684/1974, mis rakendati dekreediga 501/1979, vahet kaubaveoliinide (artikkel 4), sõitjateveoliinide (artikkel 6) ning ühenduste vahel Itaalia suuremate ja väiksemate saartega (artikkel 8). Selle põhjal saab märkida järgmist.






  — | Seoses ühendustega Itaalia saartega võis kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingutes sätestatud avaliku teenuste eest makstava hüvitise summa igal aastal üle vaadata, kui vähemalt üks selle arvutamisel arvesse võetud kuluelementidest erineb eelmise aasta näitajast rohkem kui 5 %. |
| --- | --- | --- |

(201)

Hiljem tehti seaduses 684/1974, mis rakendati dekreediga 501/1979, vahet kaubaveoliinide (artikkel 4), sõitjateveoliinide (artikkel 6) ning ühenduste vahel Itaalia suuremate ja väiksemate saartega (artikkel 8). Selle põhjal saab märkida järgmist.

—

Seoses ühendustega Itaalia saartega võis kahekümneaastase kestusega avaliku teenindamise lepingutes sätestatud avaliku teenuste eest makstava hüvitise summa igal aastal üle vaadata, kui vähemalt üks selle arvutamisel arvesse võetud kuluelementidest erineb eelmise aasta näitajast rohkem kui 5 %.

| — | Mis puudutab sõitjateveoliine, võisid äriühingud Italia, Lloyd Triestino, Adriatica ja Tirrenia saada iga-aastaste lepingute alusel hüvitist mereveoteenuste eest, mida osutati tegevuse lõpetamiseks võimaldatud kolmeaastase perioodi jooksul. Iga-aastased hüvitised tuli kehtestada eeldatavate kulude ja tulude põhjal ning nende eesmärk oli tagada äriühingute majanduslik tasakaal. Selleks võis hüvitise läbi vaadata aasta lõpus. |
| --- | --- |

—

Mis puudutab sõitjateveoliine, võisid äriühingud Italia, Lloyd Triestino, Adriatica ja Tirrenia saada iga-aastaste lepingute alusel hüvitist mereveoteenuste eest, mida osutati tegevuse lõpetamiseks võimaldatud kolmeaastase perioodi jooksul. Iga-aastased hüvitised tuli kehtestada eeldatavate kulude ja tulude põhjal ning nende eesmärk oli tagada äriühingute majanduslik tasakaal. Selleks võis hüvitise läbi vaadata aasta lõpus.

| — | Kaubaveoliinide puhul võisid toonase Finmare kontserni äriühingud, kes kas avasid uusi või teenindasid olemasolevaid laevaliine, saada kuni viie aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist, mille eesmärk oli tagada äriühingute majanduslik tasakaal. Selleks tuli hüvitis läbi vaadata iga aasta 30. juuniks. Hüvitist olemasolevate liinide teenindamise eest sai maksta ainult iga-aastaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

—

Kaubaveoliinide puhul võisid toonase Finmare kontserni äriühingud, kes kas avasid uusi või teenindasid olemasolevaid laevaliine, saada kuni viie aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist, mille eesmärk oli tagada äriühingute majanduslik tasakaal. Selleks tuli hüvitis läbi vaadata iga aasta 30. juuniks. Hüvitist olemasolevate liinide teenindamise eest sai maksta ainult iga-aastaste lepingute alusel.

| (202) | Kokkuvõttes ei nähtud seaduses 684/1974 ja dekreedis 501/1979 kauba- ja sõitjateveoliinidega seoses ette tõhususe suurendamise stiimulite mehhanismi ega veoettevõtjatele võimalust osutatud avaliku teenuse eest mõistlikku kasumit teenida. Lisaks tehti seaduses 684/1974, mis rakendati dekreediga 501/1979, esimest korda vahet kauba- ja sõitjateveoliinide vahel ning loodi nende kahte liiki teenuse jaoks erinev hüvitamise mehhanism. Nimetatud õigusaktis ei täpsustatud, millist mehhanismi kohaldatakse segaveoliinide (kaubad ja sõitjad) suhtes. |
| --- | --- |

(202)

Kokkuvõttes ei nähtud seaduses 684/1974 ja dekreedis 501/1979 kauba- ja sõitjateveoliinidega seoses ette tõhususe suurendamise stiimulite mehhanismi ega veoettevõtjatele võimalust osutatud avaliku teenuse eest mõistlikku kasumit teenida. Lisaks tehti seaduses 684/1974, mis rakendati dekreediga 501/1979, esimest korda vahet kauba- ja sõitjateveoliinide vahel ning loodi nende kahte liiki teenuse jaoks erinev hüvitamise mehhanism. Nimetatud õigusaktis ei täpsustatud, millist mehhanismi kohaldatakse segaveoliinide (kaubad ja sõitjad) suhtes.

| (203) | Seadusega 856/1986 muudeti hüvitamise mehhanismi veelgi. Riigi majanduse jaoks oluliste kaubaveoliinide jaoks nähti artiklis 2 ette starditoetuse andmine kuni viieks aastaks (alates 1. jaanuarist 1985). Aadria mere kesk- ja lõunaosa lääne- ja idaranniku ning Joonia mere ja Vahemere idaosa vaheliste segaveoühenduste puhul, mis olid olemas 1. jaanuaril 1986 ja mida teenindas Adriatica, tuli vastavalt seaduse 856/1986 artiklitele 11 ja 13 tasakaalustav toetus arvutada teenuse osutamisel saadud tulude ja kantud kulude vahe põhjal, mis määrati kindlaks keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Avaliku teenindamise lepingud pidid sisaldama üksikasju elementide kohta, mida tuleb toetuse arvutamisel arvesse võtta, koos subsideeritud liinide, kasutatavate laevade ja sõitude sageduste täieliku loeteluga. Toetused pidid heaks kiitma merekaubandus-, avaliku sektori osaluse ja rahandusminister. |
| --- | --- |

(203)

Seadusega 856/1986 muudeti hüvitamise mehhanismi veelgi. Riigi majanduse jaoks oluliste kaubaveoliinide jaoks nähti artiklis 2 ette starditoetuse andmine kuni viieks aastaks (alates 1. jaanuarist 1985). Aadria mere kesk- ja lõunaosa lääne- ja idaranniku ning Joonia mere ja Vahemere idaosa vaheliste segaveoühenduste puhul, mis olid olemas 1. jaanuaril 1986 ja mida teenindas Adriatica, tuli vastavalt seaduse 856/1986 artiklitele 11 ja 13 tasakaalustav toetus arvutada teenuse osutamisel saadud tulude ja kantud kulude vahe põhjal, mis määrati kindlaks keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Avaliku teenindamise lepingud pidid sisaldama üksikasju elementide kohta, mida tuleb toetuse arvutamisel arvesse võtta, koos subsideeritud liinide, kasutatavate laevade ja sõitude sageduste täieliku loeteluga. Toetused pidid heaks kiitma merekaubandus-, avaliku sektori osaluse ja rahandusminister.

| (204) | Seaduses 856/1986 ei selgitatud, millist hüvitusmehhanismi kohaldatakse Sardiinia ja Korsika vahelise ühenduse suhtes, mille Tirrenia andis üle Saremarile. Esialgses lepingus käsitati seda liini siiski kabotaažiühendusena ja nähti ette, et seda rahastatakse samade eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(204)

Seaduses 856/1986 ei selgitatud, millist hüvitusmehhanismi kohaldatakse Sardiinia ja Korsika vahelise ühenduse suhtes, mille Tirrenia andis üle Saremarile. Esialgses lepingus käsitati seda liini siiski kabotaažiühendusena ja nähti ette, et seda rahastatakse samade eeskirjade kohaselt.

| (205) | Kõigele lisaks nähti dekreet-seaduse 77/1989 artikli 9 lõikes 1 ette, et alates 1. jaanuarist 1990 saavad liinid, mida peetakse sõitjate- ja kaubaveoteenuste osutamisel oluliseks ning mille riik määrab kindlaks huvitatud ettevõtjate ettepaneku põhjal, tasakaalustavat toetust. Mis puudutab ühendusi saartega, tuli tasakaalustava toetuse suurus kehtestada avaliku teenindamise lepingutes, võttes aluseks riikliku raudtee-ettevõtja samaväärsete teenuste ja vahemaade puhul kohaldatud tariifid.






  f) | Varasemate avaliku teenindamise lepingute kehtetuks tunnistamine ja õigusaktide tühistamine |
| --- | --- | --- |

(205)

Kõigele lisaks nähti dekreet-seaduse 77/1989 artikli 9 lõikes 1 ette, et alates 1. jaanuarist 1990 saavad liinid, mida peetakse sõitjate- ja kaubaveoteenuste osutamisel oluliseks ning mille riik määrab kindlaks huvitatud ettevõtjate ettepaneku põhjal, tasakaalustavat toetust. Mis puudutab ühendusi saartega, tuli tasakaalustava toetuse suurus kehtestada avaliku teenindamise lepingutes, võttes aluseks riikliku raudtee-ettevõtja samaväärsete teenuste ja vahemaade puhul kohaldatud tariifid.

f)

Varasemate avaliku teenindamise lepingute kehtetuks tunnistamine ja õigusaktide tühistamine

| (206) | Kõik 1936. aasta dekreetide (48) kohaselt sõlmitud sõitjate- ja kaubaveoteenuste riigihankelepingud tühistati 1962. aastal ja asendati uute, uuel õigusraamistikul põhinevate lepingutega. |
| --- | --- |

(206)

Kõik 1936. aasta dekreetide (48) kohaselt sõlmitud sõitjate- ja kaubaveoteenuste riigihankelepingud tühistati 1962. aastal ja asendati uute, uuel õigusraamistikul põhinevate lepingutega.

48

Järeldus rahvusvaheliste ühenduste eest makstud hüvitise kohta

Järeldus rahvusvaheliste ühenduste eest makstud hüvitise kohta

| (207) | Komisjon ei saa nõustuda Itaalia ametiasutuste väitega, et Adriaticale ja Saremarile rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest makstud toetused tuleks liigitada olemasolevaks abiks, sest avalike teenuste osutamise kord kehtis enne EÜ asutamislepingu ja merekabotaaži määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon ei saa nõustuda Itaalia ametiasutuste väitega, et Adriaticale ja Saremarile rahvusvaheliste ühenduste teenindamise eest makstud toetused tuleks liigitada olemasolevaks abiks, sest avalike teenuste osutamise kord kehtis enne EÜ asutamislepingu ja merekabotaaži määruse jõustumist.

| (208) | Viide merekabotaaži määrusele ei ole asjakohane, kuna selles määruses ei käsitleta rahvusvahelisi liine. |
| --- | --- |

(208)

Viide merekabotaaži määrusele ei ole asjakohane, kuna selles määruses ei käsitleta rahvusvahelisi liine.

| (209) | Eespool (põhjendused 180–206) kirjeldatud elemente arvestades leiab komisjon lisaks, et algses abikavas tehti olulisi muudatusi, mis mõjutasid selle olemust, ja seetõttu sai sellest täiesti uus abikava. Sellised muudatused hõlmavad paljusid, kui mitte kõiki, 1936. aasta dekreetidega loodud algse õigusraamistiku olulisi tunnusjooni ja nende muudatustega kujundati see raamistik täielikult ümber. |
| --- | --- |

(209)

Eespool (põhjendused 180–206) kirjeldatud elemente arvestades leiab komisjon lisaks, et algses abikavas tehti olulisi muudatusi, mis mõjutasid selle olemust, ja seetõttu sai sellest täiesti uus abikava. Sellised muudatused hõlmavad paljusid, kui mitte kõiki, 1936. aasta dekreetidega loodud algse õigusraamistiku olulisi tunnusjooni ja nende muudatustega kujundati see raamistik täielikult ümber.

| (210) | Esiteks ei alustatud enamiku käesolevas otsuses käsitletud rahvusvaheliste liinide teenindamist enne EÜ asutamislepingu jõustumist. Ainus erand on Tirrenia teenindatud Bari–Durrëse liin. Komisjon märgib aga, et kuigi käesolevas uurimises käsitletav Bari–Durrëse liin on segaveoliin (sõitjad ja kaubad), siis riikliku tähtsusega liinide loetellu kantud liin oli ainult reisijateveoliin. Lisaks oli riikliku tähtsusega liinide loetellu kantud Sardiiniat Korsikaga ühendav sõitjateveoliin La Maddalena – Palau – Bonifacio liin ja seda teenindas algselt Tirrenia. Komisjon märgib, et seaduse 856/1986 artikli 15 alusel käiku pandud segaveoliinid, mida hiljem teenindas Saremar, olid kaks eraldi liini, nimelt La Maddalena – Palau liin ja Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liin. |
| --- | --- |

(210)

Esiteks ei alustatud enamiku käesolevas otsuses käsitletud rahvusvaheliste liinide teenindamist enne EÜ asutamislepingu jõustumist. Ainus erand on Tirrenia teenindatud Bari–Durrëse liin. Komisjon märgib aga, et kuigi käesolevas uurimises käsitletav Bari–Durrëse liin on segaveoliin (sõitjad ja kaubad), siis riikliku tähtsusega liinide loetellu kantud liin oli ainult reisijateveoliin. Lisaks oli riikliku tähtsusega liinide loetellu kantud Sardiiniat Korsikaga ühendav sõitjateveoliin La Maddalena – Palau – Bonifacio liin ja seda teenindas algselt Tirrenia. Komisjon märgib, et seaduse 856/1986 artikli 15 alusel käiku pandud segaveoliinid, mida hiljem teenindas Saremar, olid kaks eraldi liini, nimelt La Maddalena – Palau liin ja Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liin.

| (211) | Teiseks tunnistati rahvusvaheliste liinide eest hüvitise maksmise õiguslik alus pärast EÜ asutamislepingu jõustumist kehtetuks. |
| --- | --- |

(211)

Teiseks tunnistati rahvusvaheliste liinide eest hüvitise maksmise õiguslik alus pärast EÜ asutamislepingu jõustumist kehtetuks.

| (212) | Kolmandaks, avalike teenuste osutamise korra alusel liinide teenindamise eest makstava hüvitise summa, sealhulgas kasumimarginaali arvutamise mehhanismis ning selle läbivaatamises tehti mitmel korral märkimisväärseid muudatusi. |
| --- | --- |

(212)

Kolmandaks, avalike teenuste osutamise korra alusel liinide teenindamise eest makstava hüvitise summa, sealhulgas kasumimarginaali arvutamise mehhanismis ning selle läbivaatamises tehti mitmel korral märkimisväärseid muudatusi.

| (213) | Neljandaks pikendati korduvalt perioodi, mille jooksul võis hüvitist maksta. |
| --- | --- |

(213)

Neljandaks pikendati korduvalt perioodi, mille jooksul võis hüvitist maksta.

| (214) | Viiendaks ei määratud 1936. aastal kindlaks avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate ühenduste rahastamiseks eraldatavaid eelarvevahendeid. Üldsumma määrati esimest korda kindlaks 1962. aastal, kuid hiljem, 1974. aastal, sellest loobuti. |
| --- | --- |

(214)

Viiendaks ei määratud 1936. aastal kindlaks avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate ühenduste rahastamiseks eraldatavaid eelarvevahendeid. Üldsumma määrati esimest korda kindlaks 1962. aastal, kuid hiljem, 1974. aastal, sellest loobuti.

| (215) | Kuuendaks hakati seaduse 684/1974 artiklites 8 ja 9 ette nähtud kabotaažiliinide teenindamise hüvitamise mehhanismi Adriatica teenindatud rahvusvaheliste liinide suhtes kohaldama alles seaduse 856/1986 artikli 13 lõike 4 alusel. Sellega seoses juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et isegi kui arvestada seaduse 684/1974 alusel makstud kulupõhist hüvitist, mis on sarnane 1936. aasta dekreetides sätestatud meetodil arvutatud hüvitisega, ei saa sama väita seaduse 600/1962 alusel kehtestatud raamistiku kohta, millega nähti ette eelnevalt kindlaksmääratud summa eraldamine ja mis hõlmas tõhususe suurendamise stiimuleid ning kehtis peaaegu 13 aastat. |
| --- | --- |

(215)

Kuuendaks hakati seaduse 684/1974 artiklites 8 ja 9 ette nähtud kabotaažiliinide teenindamise hüvitamise mehhanismi Adriatica teenindatud rahvusvaheliste liinide suhtes kohaldama alles seaduse 856/1986 artikli 13 lõike 4 alusel. Sellega seoses juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et isegi kui arvestada seaduse 684/1974 alusel makstud kulupõhist hüvitist, mis on sarnane 1936. aasta dekreetides sätestatud meetodil arvutatud hüvitisega, ei saa sama väita seaduse 600/1962 alusel kehtestatud raamistiku kohta, millega nähti ette eelnevalt kindlaksmääratud summa eraldamine ja mis hõlmas tõhususe suurendamise stiimuleid ning kehtis peaaegu 13 aastat.

| (216) | Itaalia ametiasutused väitsid, et pärast EÜ asutamislepingu jõustumist tehtud muudatuste eesmärk oli piirata avaliku sektori poolse toetuse summat. Eespool põhjendustes 209–215 esitatud elemendid näitavad siiski, et need muudatused mitte ainult ei vähendanud ettevõtjatele makstavat hüvitist, vaid muutsid põhjalikult ka abimeetme olemust. Tegelikult võisid hüvitise kokkusobivust siseturuga mõjutada kõik need elemendid, kuna need muutsid selle võimalikku mõju konkurentsile. Kokkuvõttes kehtestas Itaalia pärast EÜ asutamislepingu jõustumist hüvitusmehhanismi muutmata jätmise asemel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate rahvusvaheliste liinide jaoks mitu eri hüvitamissüsteemi. |
| --- | --- |

(216)

Itaalia ametiasutused väitsid, et pärast EÜ asutamislepingu jõustumist tehtud muudatuste eesmärk oli piirata avaliku sektori poolse toetuse summat. Eespool põhjendustes 209–215 esitatud elemendid näitavad siiski, et need muudatused mitte ainult ei vähendanud ettevõtjatele makstavat hüvitist, vaid muutsid põhjalikult ka abimeetme olemust. Tegelikult võisid hüvitise kokkusobivust siseturuga mõjutada kõik need elemendid, kuna need muutsid selle võimalikku mõju konkurentsile. Kokkuvõttes kehtestas Itaalia pärast EÜ asutamislepingu jõustumist hüvitusmehhanismi muutmata jätmise asemel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate rahvusvaheliste liinide jaoks mitu eri hüvitamissüsteemi.

| (217) | Mis puudutab abisaajate uurimise käigus esitatud märkusi, märgib komisjon, et need märkused kattuvad suuresti Itaalia ametiasutuste märkustega. Abisaajate väitel andis komisjon kõnealustele meetmetele vaikimisi loa, lükates ametliku uurimismenetluse algatamise pärast seda, kui talle oli teatatud Tirrenia kontserni äriühingutele makstud toetustest, pikaks ajaks edasi. |
| --- | --- |

(217)

Mis puudutab abisaajate uurimise käigus esitatud märkusi, märgib komisjon, et need märkused kattuvad suuresti Itaalia ametiasutuste märkustega. Abisaajate väitel andis komisjon kõnealustele meetmetele vaikimisi loa, lükates ametliku uurimismenetluse algatamise pärast seda, kui talle oli teatatud Tirrenia kontserni äriühingutele makstud toetustest, pikaks ajaks edasi.

| (218) | Kuigi komisjoni ei oldud eelnevalt teavitatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses, ei tähenda tema võimalik teadlikkus eri õigusaktidest, millega kehtestatakse iga-aastased toetused mereveoteenuste osutamise eest, ja esialgsetest lepingutest, siiski vaikimisi loa andmist. Asjaolu, et komisjon on teatavast meetmest teadlik ega võta selle suhtes midagi ette, ei saa iseenesest mõjutada abi liigitamist olemasolevaks või uueks abiks (49). |
| --- | --- |

(218)

Kuigi komisjoni ei oldud eelnevalt teavitatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses, ei tähenda tema võimalik teadlikkus eri õigusaktidest, millega kehtestatakse iga-aastased toetused mereveoteenuste osutamise eest, ja esialgsetest lepingutest, siiski vaikimisi loa andmist. Asjaolu, et komisjon on teatavast meetmest teadlik ega võta selle suhtes midagi ette, ei saa iseenesest mõjutada abi liigitamist olemasolevaks või uueks abiks (49).

49

| (219) | Eelöeldust tulenevalt peab komisjon rahvusvaheliste liinide teenindamise eest makstud hüvitist uueks abiks uue menetlusmääruse artikli 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(219)

Eelöeldust tulenevalt peab komisjon rahvusvaheliste liinide teenindamise eest makstud hüvitist uueks abiks uue menetlusmääruse artikli 1 tähenduses.

5.1.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

5.1.3.1.   Üldine raamistik

Üldine raamistik

| (220) | ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et „[e]ttevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega“. |
| --- | --- |

(220)

ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et „[e]ttevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega“.

| (221) | Selles artiklis nähakse ette erand ELi toimimise lepingu artiklis 107 sätestatud riigiabi andmise keelust ulatuses, milles see abi on vajalik ja proportsionaalne, et tagada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine vastuvõetavatel majanduslikel tingimustel. ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 3 kohaselt peab komisjon tagama selle artikli kohaldamise, täpsustades muu hulgas, millistel tingimustel peab ta vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriume täidetuks. |
| --- | --- |

(221)

Selles artiklis nähakse ette erand ELi toimimise lepingu artiklis 107 sätestatud riigiabi andmise keelust ulatuses, milles see abi on vajalik ja proportsionaalne, et tagada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine vastuvõetavatel majanduslikel tingimustel. ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 3 kohaselt peab komisjon tagama selle artikli kohaldamise, täpsustades muu hulgas, millistel tingimustel peab ta vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriume täidetuks.

| (222) | 31. jaanuaril 2012 jõustusid avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi Euroopa Liidu raamistik (2011) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2012. aasta raamistik“) ja komisjoni otsus 2012/21/EL (50) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2012. aasta otsus“). Alates sellest kuupäevast tuleb avalike teenuste hüvitisena antava abi kokkusobivust siseturuga kontrollida üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(222)

31. jaanuaril 2012 jõustusid avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi Euroopa Liidu raamistik (2011) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2012. aasta raamistik“) ja komisjoni otsus 2012/21/EL (50) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2012. aasta otsus“). Alates sellest kuupäevast tuleb avalike teenuste hüvitisena antava abi kokkusobivust siseturuga kontrollida üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku kriteeriumide alusel.

50

| (223) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2012. aasta raamistikku kohaldatakse igasuguse ebaseadusliku abi suhtes, mis on antud enne selle jõustumist, mille kohta komisjon võtab vastu otsuse pärast 31. jaanuari 2012, välja arvatud punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätted (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 69). Järelikult kuulub piirkondlikele äriühingutele kuni esialgsete lepingute kehtivusaja lõpuni 31. detsembril 2008 makstud hüvitise kokkusobivus siseturuga üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku kohaldamisalasse ja seda tuleb hinnata selle raamistiku asjakohaste sätete alusel, nimelt:






  a) | abi tuleks anda tõelise ja õigesti kindlaks määratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2; |
| --- | --- | --- |

(223)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2012. aasta raamistikku kohaldatakse igasuguse ebaseadusliku abi suhtes, mis on antud enne selle jõustumist, mille kohta komisjon võtab vastu otsuse pärast 31. jaanuari 2012, välja arvatud punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätted (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 69). Järelikult kuulub piirkondlikele äriühingutele kuni esialgsete lepingute kehtivusaja lõpuni 31. detsembril 2008 makstud hüvitise kokkusobivus siseturuga üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku kohaldamisalasse ja seda tuleb hinnata selle raamistiku asjakohaste sätete alusel, nimelt:

a)

abi tuleks anda tõelise ja õigesti kindlaks määratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2;

| b) | üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb teha ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme aktiga. Selles aktis või nendes aktides tuleks täpsustada avalike teenuste osutamise kohustuse sisu ja kestus; ettevõtja, kellele need kohustused pandi, ja vajaduse korral asjaomane territoorium; ettevõtjale antud ainu- või eriõiguste laad; hüvitamismehhanismi kirjeldus ja hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord; |
| --- | --- |

b)

üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb teha ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme aktiga. Selles aktis või nendes aktides tuleks täpsustada avalike teenuste osutamise kohustuse sisu ja kestus; ettevõtja, kellele need kohustused pandi, ja vajaduse korral asjaomane territoorium; ettevõtjale antud ainu- või eriõiguste laad; hüvitamismehhanismi kirjeldus ja hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord;

| c) | hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga. |
| --- | --- |

c)

hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga.

| (224) | Esialgsete lepingutega nähti ette, et teenindatavate liinide ja sadamate, kõnealustele mereühendustele määratud laevade mahutavuse, sõitude sageduse ja piletihindadega seotud kohustused määratakse üksikasjalikult kindlaks viie aasta plaanides, mille abisaajad esitavad heakskiitmiseks riigiasutustele. Selle põhjal leiab komisjon, et asjaomastele äriühingutele pandud avalike teenuste osutamise kohustused tulenevad ühtaegu Itaalia riigiga 1991. aasta juulis sõlmitud esialgsetest lepingutest, eespool kirjeldatud õigusraamistikust ja viie aasta plaanidest. |
| --- | --- |

(224)

Esialgsete lepingutega nähti ette, et teenindatavate liinide ja sadamate, kõnealustele mereühendustele määratud laevade mahutavuse, sõitude sageduse ja piletihindadega seotud kohustused määratakse üksikasjalikult kindlaks viie aasta plaanides, mille abisaajad esitavad heakskiitmiseks riigiasutustele. Selle põhjal leiab komisjon, et asjaomastele äriühingutele pandud avalike teenuste osutamise kohustused tulenevad ühtaegu Itaalia riigiga 1991. aasta juulis sõlmitud esialgsetest lepingutest, eespool kirjeldatud õigusraamistikust ja viie aasta plaanidest.

| (225) | Viie aasta plaanides määrati kindlaks sadamad ning kõrg- ja madalhooaja sõitude sagedused, samuti iga liini jaoks määratavate laevade tüüp. Sellest tulenevat teenuste võrku võis sellegipoolest iga viieaastase perioodi jooksul kohandada, et reageerida nõudluse muutustele kõnealustel liinidel. Itaalia ametiasutuste esitatud teave näitas, et ainult asjaomased kohalikud kogukonnad said kohandada sagedusi või sõidugraafikuid pärast asjakohaste taotluste esitamist transpordiministeeriumile. Seejärel hinnati neid taotlusi individuaalselt ministeeriumidevahelisel tasandil, võttes muu hulgas arvesse nende finantsmõju asjaomase ettevõtja tegevuskuludele. Iga viieaastase perioodi jooksul teenustevõrgus tehtud muudatus oli seepärast hõlmatud haldusalase otsusega, mis adresseeriti abisaajatele. |
| --- | --- |

(225)

Viie aasta plaanides määrati kindlaks sadamad ning kõrg- ja madalhooaja sõitude sagedused, samuti iga liini jaoks määratavate laevade tüüp. Sellest tulenevat teenuste võrku võis sellegipoolest iga viieaastase perioodi jooksul kohandada, et reageerida nõudluse muutustele kõnealustel liinidel. Itaalia ametiasutuste esitatud teave näitas, et ainult asjaomased kohalikud kogukonnad said kohandada sagedusi või sõidugraafikuid pärast asjakohaste taotluste esitamist transpordiministeeriumile. Seejärel hinnati neid taotlusi individuaalselt ministeeriumidevahelisel tasandil, võttes muu hulgas arvesse nende finantsmõju asjaomase ettevõtja tegevuskuludele. Iga viieaastase perioodi jooksul teenustevõrgus tehtud muudatus oli seepärast hõlmatud haldusalase otsusega, mis adresseeriti abisaajatele.

| (226) | 2005. aasta otsuse vastuvõtmise ajal oli Itaalia esitanud komisjonile kaks esimest viie aasta plaani, mis hõlmasid vastavalt ajavahemikku 1990–1994 ja 1995–1999. Kolmas plaan (hõlmas aastaid 2000–2004) ei olnud 2005. aasta otsuse vastuvõtmise ajal veel heaks kiidetud. Ministri 8. märtsi 2000. aasta käskkirjaga anti asjaomastele äriühingutele õigus jätkata avalike teenuste osutamist tingimustel, mis lepiti kokku 1999. aastal kehtinud aastaid 1994–1999 hõlmavas viie aasta plaanis, kuni aastaid 2000–2004 hõlmava viie aasta plaani vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

(226)

2005. aasta otsuse vastuvõtmise ajal oli Itaalia esitanud komisjonile kaks esimest viie aasta plaani, mis hõlmasid vastavalt ajavahemikku 1990–1994 ja 1995–1999. Kolmas plaan (hõlmas aastaid 2000–2004) ei olnud 2005. aasta otsuse vastuvõtmise ajal veel heaks kiidetud. Ministri 8. märtsi 2000. aasta käskkirjaga anti asjaomastele äriühingutele õigus jätkata avalike teenuste osutamist tingimustel, mis lepiti kokku 1999. aastal kehtinud aastaid 1994–1999 hõlmavas viie aasta plaanis, kuni aastaid 2000–2004 hõlmava viie aasta plaani vastuvõtmiseni.

| (227) | Nagu eespool öeldud, kinnitas Itaalia pärast seda, kui 2005. aasta otsus 2009. aasta kohtuotsusega tühistati, et aastateks 2000–2004 ja 2005–2008 ei võetudki lõpuks viie aasta plaani vastu. Itaalia ametiasutuste sõnul lepiti selle asemel ajutiselt kokku ettevõtjatele pandud avalike teenuste osutamise kohustuste muudatused, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata seejuures avalike teenuste osutamise süsteemis sisulisi muudatusi. |
| --- | --- |

(227)

Nagu eespool öeldud, kinnitas Itaalia pärast seda, kui 2005. aasta otsus 2009. aasta kohtuotsusega tühistati, et aastateks 2000–2004 ja 2005–2008 ei võetudki lõpuks viie aasta plaani vastu. Itaalia ametiasutuste sõnul lepiti selle asemel ajutiselt kokku ettevõtjatele pandud avalike teenuste osutamise kohustuste muudatused, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata seejuures avalike teenuste osutamise süsteemis sisulisi muudatusi.

| (228) | Seega märgib komisjon, et võrreldes aastaid 1994–1999 hõlmavas viie aasta plaanis esitatud olukorraga ei ole avalike teenuste osutamise korras olulisi muudatusi tehtud, ja eeldab seega, et asjaomased äriühingud jätkasid teenuste osutamist seoses sõiduplaani, sageduse, laevade või tariifidega üldjoontes samade avalike teenuste osutamise kohustuste alusel kuni esialgsete lepingute kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(228)

Seega märgib komisjon, et võrreldes aastaid 1994–1999 hõlmavas viie aasta plaanis esitatud olukorraga ei ole avalike teenuste osutamise korras olulisi muudatusi tehtud, ja eeldab seega, et asjaomased äriühingud jätkasid teenuste osutamist seoses sõiduplaani, sageduse, laevade või tariifidega üldjoontes samade avalike teenuste osutamise kohustuste alusel kuni esialgsete lepingute kehtivusaja lõpuni.

5.1.3.2.   Tõeline ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuv teenus

Tõeline ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuv teenus

| (229) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punktide 12 ja 13 kohaselt tuleb abi anda tõeliste ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks. Eelkõige ei tohi liikmesriigid hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on kindlaks määranud riik. |
| --- | --- |

(229)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punktide 12 ja 13 kohaselt tuleb abi anda tõeliste ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks. Eelkõige ei tohi liikmesriigid hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on kindlaks määranud riik.

| (230) | Kuna konkreetsed liidu eeskirjad, milles määratakse kindlaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu ulatus, puuduvad, on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ulatuslik kaalutlusõigus ja järelikult saab komisjon vaidlustada liikmesriikidepoolset sellisteks teenusteks määramist ainult ilmse vea korral (51). |
| --- | --- |

(230)

Kuna konkreetsed liidu eeskirjad, milles määratakse kindlaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu ulatus, puuduvad, on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ulatuslik kaalutlusõigus ja järelikult saab komisjon vaidlustada liikmesriikidepoolset sellisteks teenusteks määramist ainult ilmse vea korral (51).

51

| (231) | Määruse (EMÜ) nr 4055/86 artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse „[l]iikmesriikidevahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist mereveoteenuste osutamise vabadust [...] liikmesriikide kodanike või nende registrisse kantud laevaühingute suhtes, kelle asukoht ei ole selles liikmesriigis, kus asub isik, kellele teenused on mõeldud“. Erinevalt merekabotaaži määrusest (52) ei nähta määruses (EMÜ) nr 4055/86 ette võimalikke erandeid rahvusvaheliste mereveoteenuste osutamise vabaduse põhimõttest. |
| --- | --- |

(231)

Määruse (EMÜ) nr 4055/86 artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse „[l]iikmesriikidevahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist mereveoteenuste osutamise vabadust [...] liikmesriikide kodanike või nende registrisse kantud laevaühingute suhtes, kelle asukoht ei ole selles liikmesriigis, kus asub isik, kellele teenused on mõeldud“. Erinevalt merekabotaaži määrusest (52) ei nähta määruses (EMÜ) nr 4055/86 ette võimalikke erandeid rahvusvaheliste mereveoteenuste osutamise vabaduse põhimõttest.

52

| (232) | Komisjon on seisukohal, et hoolimata sellest, et puuduvad sõnaselged sätted, mis reguleeriksid liikmesriikide võimalust sõlmida avaliku teenindamise lepinguid liikmesriikidevaheliste või liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste mereveoteenuste kohta, ei takista määrus (EMÜ) nr 4055/86 liikmesriikidel selliseid meetmeid võtta. Vastavalt meretranspordile antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) punkti 9 teisele lõigule (53)„komisjon nõustub, et kui rahvusvaheliste veoteenuste osutamine on vajalik ühistranspordi pakiliste vajaduste rahuldamiseks, võidakse kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused või sõlmida avaliku teenindamise lepingud, tingimusel et hüvitiste maksmise suhtes kohaldatakse eespool nimetatud asutamislepingu eeskirju ja menetlusi [aluslepingu eeskirjad ja menetlused, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus]“. |
| --- | --- |

(232)

Komisjon on seisukohal, et hoolimata sellest, et puuduvad sõnaselged sätted, mis reguleeriksid liikmesriikide võimalust sõlmida avaliku teenindamise lepinguid liikmesriikidevaheliste või liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste mereveoteenuste kohta, ei takista määrus (EMÜ) nr 4055/86 liikmesriikidel selliseid meetmeid võtta. Vastavalt meretranspordile antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) punkti 9 teisele lõigule (53)„komisjon nõustub, et kui rahvusvaheliste veoteenuste osutamine on vajalik ühistranspordi pakiliste vajaduste rahuldamiseks, võidakse kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused või sõlmida avaliku teenindamise lepingud, tingimusel et hüvitiste maksmise suhtes kohaldatakse eespool nimetatud asutamislepingu eeskirju ja menetlusi [aluslepingu eeskirjad ja menetlused, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus]“.

53

| (233) | Seetõttu piirdub komisjon oma hinnangu andmisel küsimusega, kas Itaalia pidas Adriatica ja Saremari teenindatud rahvusvahelisi transpordiühendusi vajalikuks ühistranspordi pakiliste vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(233)

Seetõttu piirdub komisjon oma hinnangu andmisel küsimusega, kas Itaalia pidas Adriatica ja Saremari teenindatud rahvusvahelisi transpordiühendusi vajalikuks ühistranspordi pakiliste vajaduste rahuldamiseks.

Adriatica teenindatud rahvusvahelised liinid

Adriatica teenindatud rahvusvahelised liinid

| (234) | Adriatica teenindas rahvusvahelisi liine Itaalia ja vastavalt Kreeka, Albaania, Montenegro ning Horvaatia vahel. |
| --- | --- |

(234)

Adriatica teenindas rahvusvahelisi liine Itaalia ja vastavalt Kreeka, Albaania, Montenegro ning Horvaatia vahel.

| (235) | Komisjon peab hindama, kas nendel liinidel tegutses konkureerivaid ettevõtjaid, kes pakkusid avaliku teenuse osutaja pakutud teenusega sarnaseid või võrreldavaid teenuseid ja mis vastaksid riigiasutuste kehtestatud nõuetele. Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist ei ole Itaalia ametiasutused komisjoni teavitanud avalike teenuste osutamise kohustuste ega konkurentsitingimuste olulistest muutustest nendel liinidel. |
| --- | --- |

(235)

Komisjon peab hindama, kas nendel liinidel tegutses konkureerivaid ettevõtjaid, kes pakkusid avaliku teenuse osutaja pakutud teenusega sarnaseid või võrreldavaid teenuseid ja mis vastaksid riigiasutuste kehtestatud nõuetele. Pärast 2005. aasta otsuse tühistamist ei ole Itaalia ametiasutused komisjoni teavitanud avalike teenuste osutamise kohustuste ega konkurentsitingimuste olulistest muutustest nendel liinidel.

| (236) | Nagu allpool kirjeldatakse, anti Adriaticale üldist huvi pakkuv ülesanne, millega kaasnevad kulud, mida ettevõtjal ei tekiks, kui ta tegutseks oma ärihuvist lähtudes.






  — | Itaalia–Kreeka vaheline ühendus |
| --- | --- | --- |

(236)

Nagu allpool kirjeldatakse, anti Adriaticale üldist huvi pakkuv ülesanne, millega kaasnevad kulud, mida ettevõtjal ei tekiks, kui ta tegutseks oma ärihuvist lähtudes.

—

Itaalia–Kreeka vaheline ühendus

| (237) | Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra mereveoliin, mis ühendas Euroopa Liidu keskpiirkondi ühe oma piirialaga, oli kauba- ja reisiliikluse seisukohalt äärmiselt oluline, eriti kui arvestada poliitilist ebastabiilsust, mis on põhjustanud häireid alternatiivsetel maismaaühendustel. |
| --- | --- |

(237)

Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra mereveoliin, mis ühendas Euroopa Liidu keskpiirkondi ühe oma piirialaga, oli kauba- ja reisiliikluse seisukohalt äärmiselt oluline, eriti kui arvestada poliitilist ebastabiilsust, mis on põhjustanud häireid alternatiivsetel maismaaühendustel.

Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra

| (238) | See mereühendus kanti 1977. aastal Itaalia ja Kreeka ametiasutuste ühistaotluse alusel raudtee-, maantee- ja mereveoteenuste nimekirja, mille suhtes kohaldatakse 7. veebruari 1970. aasta rahvusvahelist sõitjate ja pagasi raudteeveo konventsiooni. Selleks et osutada nimetatud liinil mereveoteenuseid, liitus Adriatica EURAILi ühendusega. |
| --- | --- |

(238)

See mereühendus kanti 1977. aastal Itaalia ja Kreeka ametiasutuste ühistaotluse alusel raudtee-, maantee- ja mereveoteenuste nimekirja, mille suhtes kohaldatakse 7. veebruari 1970. aasta rahvusvahelist sõitjate ja pagasi raudteeveo konventsiooni. Selleks et osutada nimetatud liinil mereveoteenuseid, liitus Adriatica EURAILi ühendusega.

| (239) | Komisjonile 26. oktoobri 2001. aasta kohtumisel esitatud teabest selgus, et aastatel 1992–1999 tegi Adriatica sellel liinil keskmiselt 265 sõitu aastas, vedades aastas keskmiselt 161 440 sõitjat, 24 376 sõidukit ja 104 437 meetrit kaupu. Nagu on märgitud Itaalia ametiasutuste 17. veebruari 2004. aasta kirjas, ei osutanud Adriaticaga konkureerivad veoettevõtjad aastatel 1996–1999 kasutatud laevade kvaliteedi ning muu hulgas ka teenuste regulaarsuse ja sageduse poolest samaväärset teenust. |
| --- | --- |

(239)

Komisjonile 26. oktoobri 2001. aasta kohtumisel esitatud teabest selgus, et aastatel 1992–1999 tegi Adriatica sellel liinil keskmiselt 265 sõitu aastas, vedades aastas keskmiselt 161 440 sõitjat, 24 376 sõidukit ja 104 437 meetrit kaupu. Nagu on märgitud Itaalia ametiasutuste 17. veebruari 2004. aasta kirjas, ei osutanud Adriaticaga konkureerivad veoettevõtjad aastatel 1996–1999 kasutatud laevade kvaliteedi ning muu hulgas ka teenuste regulaarsuse ja sageduse poolest samaväärset teenust.

| (240) | Adriatica teenindas seda liini 1999. aasta lõpuni. Kui aastaid 1995–1999 hõlmanud viie aasta plaan lõppes, peatas Adriatica oma laevade liiklemise Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil ega saanud selle liini teenindamise eest enam riiklikke toetusi. Sõitjate ja pagasi raudteeveo konventsiooniga hõlmatud sõitjateveo tagamiseks Brindisi ja Pátra vahel sõlmis Adriatica aastatel 2000–2004 lepingud teiste mereveoettevõtjatega. |
| --- | --- |

(240)

Adriatica teenindas seda liini 1999. aasta lõpuni. Kui aastaid 1995–1999 hõlmanud viie aasta plaan lõppes, peatas Adriatica oma laevade liiklemise Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil ega saanud selle liini teenindamise eest enam riiklikke toetusi. Sõitjate ja pagasi raudteeveo konventsiooniga hõlmatud sõitjateveo tagamiseks Brindisi ja Pátra vahel sõlmis Adriatica aastatel 2000–2004 lepingud teiste mereveoettevõtjatega.

| (241) | Komisjon leiab, et Itaalia ametisutustel oli õigus katta tegevuskahjumit seoses regulaarsõitudega sadamatesse, mis teenindavad liidu kaugemaid piirkondi, kus turujõud ei tagaks teenuste osutamise nõutaval tasemel. Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et riiklike toetuste andmine selle liini teenindamiseks võib põhimõtteliselt olla põhjendatud. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon leiab, et Itaalia ametisutustel oli õigus katta tegevuskahjumit seoses regulaarsõitudega sadamatesse, mis teenindavad liidu kaugemaid piirkondi, kus turujõud ei tagaks teenuste osutamise nõutaval tasemel. Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et riiklike toetuste andmine selle liini teenindamiseks võib põhimõtteliselt olla põhjendatud.

| (242) | Komisjon järeldab, et Adriatica-poolne Itaalia ja Kreeka vaheliste mereühenduste teenindamine oli tõeline üldist majandushuvi pakkuv teenus.






  — | Itaalia–Albaania vaheline ühendus |
| --- | --- | --- |

(242)

Komisjon järeldab, et Adriatica-poolne Itaalia ja Kreeka vaheliste mereühenduste teenindamine oli tõeline üldist majandushuvi pakkuv teenus.

—

Itaalia–Albaania vaheline ühendus

| (243) | Ühendused Albaaniaga pandi käiku 1983. aastal, kui Adriatica hakkas Itaalia-Albaania vahelise 1983. aasta kahepoolse lepingu (54) alusel teenindama Trieste–Durrëse sõitjate- ja kauba segaveoliini. Aastatel 1991–1998 suurenes liiklus Itaalia ja Albaania vahel hüppeliselt: 20 096 sõitjast 1991. aastal 357 078 sõitjani 1999. aastal. Adriatica teenindatud ühendused (Trieste–Durrës, Ancona–Durrës ja Bari–Durrës) olid vajalikud kohalike elanike, eelkõige väiksema sissetulekuga rühmade transpordivajaduste rahuldamiseks ja heanaaberlike suhete säilitamiseks Albaaniaga. Itaalia huvi viimati nimetatu vastu on seletatav kahe riigi tugevate ajalooliste, poliitiliste ja majanduslike sidemetega, mitmesaja tuhande albaanlasega, kes immigreerusid 20. sajandil Itaaliasse, ja väheste Itaalia kolonistidega, kes elasid Albaanias kuni 1992. aastani. Lisaks täisid Adriatica parvlaevad 1990. aastatel põhiosa logistilises toetuses ja humanitaarabis, mida Itaalia andis Albaaniale poliitilise kriisi ajal, mis järgnes riigi režiimi kokkuvarisemisele. |
| --- | --- |

(243)

Ühendused Albaaniaga pandi käiku 1983. aastal, kui Adriatica hakkas Itaalia-Albaania vahelise 1983. aasta kahepoolse lepingu (54) alusel teenindama Trieste–Durrëse sõitjate- ja kauba segaveoliini. Aastatel 1991–1998 suurenes liiklus Itaalia ja Albaania vahel hüppeliselt: 20 096 sõitjast 1991. aastal 357 078 sõitjani 1999. aastal. Adriatica teenindatud ühendused (Trieste–Durrës, Ancona–Durrës ja Bari–Durrës) olid vajalikud kohalike elanike, eelkõige väiksema sissetulekuga rühmade transpordivajaduste rahuldamiseks ja heanaaberlike suhete säilitamiseks Albaaniaga. Itaalia huvi viimati nimetatu vastu on seletatav kahe riigi tugevate ajalooliste, poliitiliste ja majanduslike sidemetega, mitmesaja tuhande albaanlasega, kes immigreerusid 20. sajandil Itaaliasse, ja väheste Itaalia kolonistidega, kes elasid Albaanias kuni 1992. aastani. Lisaks täisid Adriatica parvlaevad 1990. aastatel põhiosa logistilises toetuses ja humanitaarabis, mida Itaalia andis Albaaniale poliitilise kriisi ajal, mis järgnes riigi režiimi kokkuvarisemisele.

54

| (244) | Adriaticale seati piirangud seoses teenindavate liinide, sõitude sageduse ja kohaldatavate tariifidega (mille määras eelnevalt kindlaks Itaalia) ja kasutatavate laevade/parvlaevadega, mis pidid olema saanud Itaalia haldusasutustelt loa. |
| --- | --- |

(244)

Adriaticale seati piirangud seoses teenindavate liinide, sõitude sageduse ja kohaldatavate tariifidega (mille määras eelnevalt kindlaks Itaalia) ja kasutatavate laevade/parvlaevadega, mis pidid olema saanud Itaalia haldusasutustelt loa.

| (245) | Trieste–Durrëse liinil (25 sõidutundi) Adriaticale keegi konkurentsi ei pakkunud. Aastatel 1995–1998 teenindas Adriatica seda liini aasta ringi kaks korda nädalas parvlaevadega, mis vedasid nii sõitjaid kui ka kaupu. Maksimaalne pakutud veomaht oli 800 sõitjat väljumise kohta. 1999. aastal, pärast ministri 17. juuli 1998. aasta käskkirjaga heaks kiidetud aastaid 1995–1999 hõlmava viie aasta plaani muutmist, osutas Adriatica sellel liinil ainult kaubaveoteenuseid. Alates 2000. aastast (st teise viie aasta plaani lõpus) otsustas Itaalia liini teenindamise katkestada, kuna liiklusnõudlus liinil hakkas vähenema ja oli selge, et turule tulevad eraettevõtjad hakkavad pakkuma sellel liinil piisavalt teenuseid. |
| --- | --- |

(245)

Trieste–Durrëse liinil (25 sõidutundi) Adriaticale keegi konkurentsi ei pakkunud. Aastatel 1995–1998 teenindas Adriatica seda liini aasta ringi kaks korda nädalas parvlaevadega, mis vedasid nii sõitjaid kui ka kaupu. Maksimaalne pakutud veomaht oli 800 sõitjat väljumise kohta. 1999. aastal, pärast ministri 17. juuli 1998. aasta käskkirjaga heaks kiidetud aastaid 1995–1999 hõlmava viie aasta plaani muutmist, osutas Adriatica sellel liinil ainult kaubaveoteenuseid. Alates 2000. aastast (st teise viie aasta plaani lõpus) otsustas Itaalia liini teenindamise katkestada, kuna liiklusnõudlus liinil hakkas vähenema ja oli selge, et turule tulevad eraettevõtjad hakkavad pakkuma sellel liinil piisavalt teenuseid.

Trieste–Durrëse liinil

| (246) | Ka Ancona–Durrëse liinil (18–19 sõidutundi) keegi Adriaticale konkurentsi ei pakkunud. 1995.–1999. aasta plaani kohaselt pidi Adriatica teenindama seda liini kaks korda nädalas. 2001. aastal teenindas Adriatica seda liini neli korda nädalas viie parvlaevaga, mis vedasid nii sõitjaid kui ka kaupu. Pakutud maksimumveomaht oli 800 – 1 080 sõitjat (olenevalt parvlaeva tüübist) väljumise kohta. Liini teenindati kuni 2004. aastani, kui Adria Ferries tuli turule piisava veovõimsusega, et rahuldada turunõudlust (kasutades parvlaeva, mis mahutas 800 sõitjat ja 25 veoautot). |
| --- | --- |

(246)

Ka Ancona–Durrëse liinil (18–19 sõidutundi) keegi Adriaticale konkurentsi ei pakkunud. 1995.–1999. aasta plaani kohaselt pidi Adriatica teenindama seda liini kaks korda nädalas. 2001. aastal teenindas Adriatica seda liini neli korda nädalas viie parvlaevaga, mis vedasid nii sõitjaid kui ka kaupu. Pakutud maksimumveomaht oli 800 – 1 080 sõitjat (olenevalt parvlaeva tüübist) väljumise kohta. Liini teenindati kuni 2004. aastani, kui Adria Ferries tuli turule piisava veovõimsusega, et rahuldada turunõudlust (kasutades parvlaeva, mis mahutas 800 sõitjat ja 25 veoautot).

Ancona–Durrëse

| (247) | Bari–Durrëse liinil (8 sõidutundi) konkureeris Adriatica teiste (ELi ja kolmandate riikide) veoettevõtjatega, kes kasutasid vanu laevu ja osutasid teenuseid, mis ei taganud elanikkonna vajaduste rahuldamiseks vajalikku regulaarsust ja usaldusväärsust. 1995.–1999. aasta plaani kohaselt pidi Adriatica teenindama seda liini neli korda nädalas. 1998. aastal, pärast plaani muutmist, mille ministeerium heaks kiitis, teenindas Adriatica seda liini kolm korda nädalas. Pakutud koguveomaht oli 1 080 sõitjat väljumise kohta aasta ringi. 2001. aasta nõudlust käsitlevad andmed näitavad, et Adriatica oli ainus liini teenindav ettevõtja, kes oleks suutnud kogu nõudlust aasta ringi rahuldada (s.o 530 sõitjat päevas madalhooajal ja 1 050 sõitjat päevas kõrghooajal). Lisaks ei olnud Adriatica hinnad konkurentide tariifidest väiksemad. Itaalia ametiasutuste poolt pärast 2005. aasta otsuse Üldkohtu-poolset tühistamist esitatud teave näitab, et Bari–Durrëse liini tulemused olid aastatel 2004–2008 positiivsed. Ehkki Itaalia ametiasutustel ei olnud võimalik esitada aastate 2002–2003 kohta andmeid liinide kaupa, kinnitasid nad 21. detsembri 2018. aasta vastuses, et Adriatica ei saanud ajavahemikul 2002–2008 liini teenindamise eest hüvitist. |
| --- | --- |

(247)

Bari–Durrëse liinil (8 sõidutundi) konkureeris Adriatica teiste (ELi ja kolmandate riikide) veoettevõtjatega, kes kasutasid vanu laevu ja osutasid teenuseid, mis ei taganud elanikkonna vajaduste rahuldamiseks vajalikku regulaarsust ja usaldusväärsust. 1995.–1999. aasta plaani kohaselt pidi Adriatica teenindama seda liini neli korda nädalas. 1998. aastal, pärast plaani muutmist, mille ministeerium heaks kiitis, teenindas Adriatica seda liini kolm korda nädalas. Pakutud koguveomaht oli 1 080 sõitjat väljumise kohta aasta ringi. 2001. aasta nõudlust käsitlevad andmed näitavad, et Adriatica oli ainus liini teenindav ettevõtja, kes oleks suutnud kogu nõudlust aasta ringi rahuldada (s.o 530 sõitjat päevas madalhooajal ja 1 050 sõitjat päevas kõrghooajal). Lisaks ei olnud Adriatica hinnad konkurentide tariifidest väiksemad. Itaalia ametiasutuste poolt pärast 2005. aasta otsuse Üldkohtu-poolset tühistamist esitatud teave näitab, et Bari–Durrëse liini tulemused olid aastatel 2004–2008 positiivsed. Ehkki Itaalia ametiasutustel ei olnud võimalik esitada aastate 2002–2003 kohta andmeid liinide kaupa, kinnitasid nad 21. detsembri 2018. aasta vastuses, et Adriatica ei saanud ajavahemikul 2002–2008 liini teenindamise eest hüvitist.

Bari–Durrëse liinil

| (248) | Komisjon järeldab, et Adriatica oli ainus ettevõtja, kes tagas regulaarsed ja usaldusväärsed sõitjate ja kaupade parvlaevaveoteenused Trieste–Durrëse (kuni 2000. aastani), Ancona–Durrëse (kuni 2004. aastani) ja Bari–Durrëse liinil (kuni 2001. aasta lõpuni), ning et teenused, mida Adriatica nimetatud liinidel osutas, olid tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused. Mis puutub teenustesse, mida Adriatica osutas Bari–Durrëse liinil aastatel 2002–2008, siis puudub vajadus hinnata tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu sellel perioodil, kuna Adriaticale ei makstud nende teenuste osutamise eest hüvitist.






  — | Itaalia–Montenegro vaheline ühendus |
| --- | --- | --- |

(248)

Komisjon järeldab, et Adriatica oli ainus ettevõtja, kes tagas regulaarsed ja usaldusväärsed sõitjate ja kaupade parvlaevaveoteenused Trieste–Durrëse (kuni 2000. aastani), Ancona–Durrëse (kuni 2004. aastani) ja Bari–Durrëse liinil (kuni 2001. aasta lõpuni), ning et teenused, mida Adriatica nimetatud liinidel osutas, olid tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused. Mis puutub teenustesse, mida Adriatica osutas Bari–Durrëse liinil aastatel 2002–2008, siis puudub vajadus hinnata tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu sellel perioodil, kuna Adriaticale ei makstud nende teenuste osutamise eest hüvitist.

—

Itaalia–Montenegro vaheline ühendus

| (249) | Itaalia ja Montenegro vahelisel ühendusel teenindas Adriatica Ancona–Bari ja Bari–Bari liine. Mõlemad liinid pani Adriatica käima 1997. aastal Montenegro ametivõimude taotlusel, et luua regulaarne mereühendus riigi kaubandussadama ning Itaalia põhja- ja lõunaranniku sadamate vahel, ning need katkestati Kosovo sõja tõttu 1999. aastal. Toona oli Itaalial huvi tagada regulaarsed ühendused Montenegrosse ja tagasi, et tugevdada piirkondlikku koostööd ja toetada Jugoslaavia Liitvabariigi riikide (st Serbia ja Montenegro) demokratiseerimisprotsessi. Bar oli Jugoslaavia Liitvabariigi ainus merelepääsu koht. |
| --- | --- |

(249)

Itaalia ja Montenegro vahelisel ühendusel teenindas Adriatica Ancona–Bari ja Bari–Bari liine. Mõlemad liinid pani Adriatica käima 1997. aastal Montenegro ametivõimude taotlusel, et luua regulaarne mereühendus riigi kaubandussadama ning Itaalia põhja- ja lõunaranniku sadamate vahel, ning need katkestati Kosovo sõja tõttu 1999. aastal. Toona oli Itaalial huvi tagada regulaarsed ühendused Montenegrosse ja tagasi, et tugevdada piirkondlikku koostööd ja toetada Jugoslaavia Liitvabariigi riikide (st Serbia ja Montenegro) demokratiseerimisprotsessi. Bar oli Jugoslaavia Liitvabariigi ainus merelepääsu koht.

| (250) | Ancona–Bari mereühendus taasavati 2000. aastal pärast Montenegro ametivõimude taotlust, kes palusid 2001. aastal isegi Adriatica osutatavate teenuste sagedust suurendada. Sellel liinil, mida hoiti käigus kuni 2004. aastani, ei olnud Adriatical kunagi ühtegi konkurenti. |
| --- | --- |

(250)

Ancona–Bari mereühendus taasavati 2000. aastal pärast Montenegro ametivõimude taotlust, kes palusid 2001. aastal isegi Adriatica osutatavate teenuste sagedust suurendada. Sellel liinil, mida hoiti käigus kuni 2004. aastani, ei olnud Adriatical kunagi ühtegi konkurenti.

Ancona–Bari mereühendus

| (251) | Bari–Bari mereühendust teenindas Adriatica üksnes 1997. ja 1998. aastal. Sellel liinil pakkusid Adriaticale konkurentsi kaks ettevõtjat (Montenegro riigile kuuluv parvlaevaettevõtja ja üks Sloveenia ettevõtja), kes ei pakkunud laevade kvaliteedi poolest samaväärseid teenuseid. |
| --- | --- |

(251)

Bari–Bari mereühendust teenindas Adriatica üksnes 1997. ja 1998. aastal. Sellel liinil pakkusid Adriaticale konkurentsi kaks ettevõtjat (Montenegro riigile kuuluv parvlaevaettevõtja ja üks Sloveenia ettevõtja), kes ei pakkunud laevade kvaliteedi poolest samaväärseid teenuseid.

Bari–Bari

| (252) | Seda arvestades järeldab komisjon, et mereveoteenused, mida Adriatica osutas Itaalia ja Montenegro vahel, olid tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused, kuna Adriatica oli ainus ettevõtja, kes tagas nendel liinidel regulaarsed ja usaldusväärsed sõitjate- ja kaupade parvlaevaveoteenused.






  — | Itaalia–Horvaatia vaheline ühendus |
| --- | --- | --- |

(252)

Seda arvestades järeldab komisjon, et mereveoteenused, mida Adriatica osutas Itaalia ja Montenegro vahel, olid tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused, kuna Adriatica oli ainus ettevõtja, kes tagas nendel liinidel regulaarsed ja usaldusväärsed sõitjate- ja kaupade parvlaevaveoteenused.

—

Itaalia–Horvaatia vaheline ühendus

| (253) | Itaalia ja Horvaatia vahelisel ühendusel teenindas Adriatica Ancona–Spliti ja Bari–Dubrovniku liini. |
| --- | --- |

(253)

Itaalia ja Horvaatia vahelisel ühendusel teenindas Adriatica Ancona–Spliti ja Bari–Dubrovniku liini.

| (254) | Itaalia ja Horvaatia vahelise Ancona–Spliti mereveoliini teenindamine, mis usaldati 1960. aastal eraettevõtjatele, anti Adriaticale üle vastavalt 27. veebruari 1978. aasta seadusele nr 42. Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtus, et 1991. aastal teenused katkestati ja taastati seejärel Horvaatia Vabariigi valitsuse taotlusel uuesti 1994. aastal. Lisaks oli Itaalial huvi tagada regulaarsed ühendused Horvaatiaga (ja eriti Dalmaatsia piirkonnaga), võttes arvesse piirkonnas elavate itaallaste ja Itaalia päritolu inimeste märkimisväärset arvu. Hoolimata Kosovo kriisist tingitud kõikumistest arenes liiklus alates 1994. aastast märkimisväärselt. Adriatica kasutas aasta läbi reisi-kaubalaeva, et teha kaks sõitu nädalas, teised veoettevõtjad (üks Horvaatia, üks Libeeria ja üks Euroopa Liidu ettevõtja) tegutsesid põhimõtteliselt ainult suvehooajal ega vastanud kõigile Itaalia ametiasutuste poolt lepingus asjaomasele teenusele kehtestatud nõuetele. Liini teenindamine lõpetati 2006. aastal. |
| --- | --- |

(254)

Itaalia ja Horvaatia vahelise Ancona–Spliti mereveoliini teenindamine, mis usaldati 1960. aastal eraettevõtjatele, anti Adriaticale üle vastavalt 27. veebruari 1978. aasta seadusele nr 42. Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtus, et 1991. aastal teenused katkestati ja taastati seejärel Horvaatia Vabariigi valitsuse taotlusel uuesti 1994. aastal. Lisaks oli Itaalial huvi tagada regulaarsed ühendused Horvaatiaga (ja eriti Dalmaatsia piirkonnaga), võttes arvesse piirkonnas elavate itaallaste ja Itaalia päritolu inimeste märkimisväärset arvu. Hoolimata Kosovo kriisist tingitud kõikumistest arenes liiklus alates 1994. aastast märkimisväärselt. Adriatica kasutas aasta läbi reisi-kaubalaeva, et teha kaks sõitu nädalas, teised veoettevõtjad (üks Horvaatia, üks Libeeria ja üks Euroopa Liidu ettevõtja) tegutsesid põhimõtteliselt ainult suvehooajal ega vastanud kõigile Itaalia ametiasutuste poolt lepingus asjaomasele teenusele kehtestatud nõuetele. Liini teenindamine lõpetati 2006. aastal.

Ancona–Spliti

| (255) | Bari–Dubrovniku mereveoliini teenindas Adriatica üksnes 1997. ja 1998. aastal. Tema ainus konkurent sellel liinil oli Horvaatia riigile kuuluv parvlaevaettevõtja. |
| --- | --- |

(255)

Bari–Dubrovniku mereveoliini teenindas Adriatica üksnes 1997. ja 1998. aastal. Tema ainus konkurent sellel liinil oli Horvaatia riigile kuuluv parvlaevaettevõtja.

Bari–Dubrovniku

| (256) | Seda arvestades järeldab komisjon, et mereveoteenused, mida Adriatica osutas Itaalia ja Horvaatia vahel, olid tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused, kuna Adriatica oli ainus ettevõtja, kes tagas nendel liinidel regulaarsed ja usaldusväärsed sõitjate ja kaupade parvlaevaveoteenused. |
| --- | --- |

(256)

Seda arvestades järeldab komisjon, et mereveoteenused, mida Adriatica osutas Itaalia ja Horvaatia vahel, olid tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused, kuna Adriatica oli ainus ettevõtja, kes tagas nendel liinidel regulaarsed ja usaldusväärsed sõitjate ja kaupade parvlaevaveoteenused.

Rahvusvaheline liin, mida teenindas Saremar

Rahvusvaheline liin, mida teenindas Saremar

| (257) | Saremar teenindas Sardiinia ja Korsika vahelist rahvusvahelist Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini. |
| --- | --- |

(257)

Saremar teenindas Sardiinia ja Korsika vahelist rahvusvahelist Santa Teresa di Gallura – Bonifacio liini.

| (258) | Komisjon on seisukohal, et Saremari-poolne Sardiinia–Korsika (Santa Teresa – Bonifacio) liini teenindamine, vastab tegelikule vajadusele, mida turg üksi ei oleks suutnud rahuldada. |
| --- | --- |

(258)

Komisjon on seisukohal, et Saremari-poolne Sardiinia–Korsika (Santa Teresa – Bonifacio) liini teenindamine, vastab tegelikule vajadusele, mida turg üksi ei oleks suutnud rahuldada.

| (259) | Sellel liinil tegi Saremar aasta ringi kaks edasi-tagasisõitu päevas, kasutades reisi-kaubalaeva kogumahutavusega 560 sõitjat ja 51 mootorsõidukit. Itaalia ametiasutuste edastatud teabest nähtus, et tegemist on lühikese piiriülese ühendusega (10 meremiili), millel on eeskätt kohalik tähtsus nii Sardiinia elanike kui ka lähedalasuvate Korsika elanike jaoks. Kavandatud ühendus Santa Teresa ja Bonifacio vahel pidi peamiselt tagama piiriüleste töötajate liikuvuse Korsika lõunaosa ja Sardiinia põhjaosa vahel. Itaalia ametiasutuste esitatud teabest selgus, et nimetatud ühenduse käikupanemist taotlesid sõnaselgelt Sardiinia ja Korsika kohalikud elanikud. |
| --- | --- |

(259)

Sellel liinil tegi Saremar aasta ringi kaks edasi-tagasisõitu päevas, kasutades reisi-kaubalaeva kogumahutavusega 560 sõitjat ja 51 mootorsõidukit. Itaalia ametiasutuste edastatud teabest nähtus, et tegemist on lühikese piiriülese ühendusega (10 meremiili), millel on eeskätt kohalik tähtsus nii Sardiinia elanike kui ka lähedalasuvate Korsika elanike jaoks. Kavandatud ühendus Santa Teresa ja Bonifacio vahel pidi peamiselt tagama piiriüleste töötajate liikuvuse Korsika lõunaosa ja Sardiinia põhjaosa vahel. Itaalia ametiasutuste esitatud teabest selgus, et nimetatud ühenduse käikupanemist taotlesid sõnaselgelt Sardiinia ja Korsika kohalikud elanikud.

| (260) | Konkurendi osutatud teenus ei vastanud Itaalia ametiasutuste kehtestatud regulaarsuse ja sageduse nõuetele. Lisaks sellele ei tegutsenud kõnealune ettevõtja hooajavälisel ajal. |
| --- | --- |

(260)

Konkurendi osutatud teenus ei vastanud Itaalia ametiasutuste kehtestatud regulaarsuse ja sageduse nõuetele. Lisaks sellele ei tegutsenud kõnealune ettevõtja hooajavälisel ajal.

| (261) | Eelöeldust tulenevalt leiab komisjon, et eesmärki – mis on asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väljendatud õiguspärane avaliku vajaduse väljendus – osutada aasta ringi regulaarset teenust kahe saarepiirkonna vahel, ei oleks saanud täita turujõudude vaba tegutsemise tingimustes. Saremari teenindatud rahvusvaheline liin oli seega tõeline üldist majandushuvi pakkuv teenus. |
| --- | --- |

(261)

Eelöeldust tulenevalt leiab komisjon, et eesmärki – mis on asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väljendatud õiguspärane avaliku vajaduse väljendus – osutada aasta ringi regulaarset teenust kahe saarepiirkonna vahel, ei oleks saanud täita turujõudude vaba tegutsemise tingimustes. Saremari teenindatud rahvusvaheline liin oli seega tõeline üldist majandushuvi pakkuv teenus.

5.1.3.3.   Asjakohane ülesande andmise akt

Asjakohane ülesande andmise akt

| (262) | Kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punktidega 15 ja 16 anti abisaajatele sõnaselge ülesanne osutada kõnealuseid teenuseid esialgsete lepingutega ja kohaldatavateks ajavahemikeks viie aasta plaanidega, kus on selgelt kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste sisu ja kestus, abisaajad ja hüvitamismehhanism. |
| --- | --- |

(262)

Kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punktidega 15 ja 16 anti abisaajatele sõnaselge ülesanne osutada kõnealuseid teenuseid esialgsete lepingutega ja kohaldatavateks ajavahemikeks viie aasta plaanidega, kus on selgelt kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste sisu ja kestus, abisaajad ja hüvitamismehhanism.

| (263) | Esialgsed lepingud on avaliku teenindamise lepingud, mille Itaalia riik sõlmis kõigi viie endise Tirrenia kontserni piirkondliku äriühinguga. Nende lepingutega pandi äriühingutele kohustus osutada teenuseid (liinid, sagedused, laevade tüüp ja piletihinnad – vt põhjendus 97), mida kirjeldati viie aasta plaanides, ja sätestati peamised eeskirjad, mille alusel hüvitamismehhanismi viie aasta plaanides rakendati. Nagu on öeldud põhjendustes 95 ja 96, nähti esialgsete lepingutega ette, et iga-aastase toetuse suurus tuleb kindlaks määrata abisaaja esitatud ja ministeeriumi heaks kiidetud taotluse alusel. Esialgsetes lepingutes on kirjeldatud erinevaid tulu- ja kuluelemente, mida tuleb hüvitise arvutamisel ja investeeritud kapitalilt saadava tulu arvutamisel arvesse võtta. Esialgsete lepingute artiklis 3 kehtestati ka ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise kord. Ühelt poolt olid piirkondlikud äriühingud kohustatud viivitamata ministeeriumile teatama kõigist olulistest muutustest esitatud taotluses kavandatud tulemustes, et hüvitist saaks kiiresti kohandada. Teisalt kontrolliti tagantjärele ka ülemäärase hüvitise puudumist ning piirkondlikud äriühingud olid kohustatud kõik ülemääraselt saadud summad riigile tagastama. |
| --- | --- |

(263)

Esialgsed lepingud on avaliku teenindamise lepingud, mille Itaalia riik sõlmis kõigi viie endise Tirrenia kontserni piirkondliku äriühinguga. Nende lepingutega pandi äriühingutele kohustus osutada teenuseid (liinid, sagedused, laevade tüüp ja piletihinnad – vt põhjendus 97), mida kirjeldati viie aasta plaanides, ja sätestati peamised eeskirjad, mille alusel hüvitamismehhanismi viie aasta plaanides rakendati. Nagu on öeldud põhjendustes 95 ja 96, nähti esialgsete lepingutega ette, et iga-aastase toetuse suurus tuleb kindlaks määrata abisaaja esitatud ja ministeeriumi heaks kiidetud taotluse alusel. Esialgsetes lepingutes on kirjeldatud erinevaid tulu- ja kuluelemente, mida tuleb hüvitise arvutamisel ja investeeritud kapitalilt saadava tulu arvutamisel arvesse võtta. Esialgsete lepingute artiklis 3 kehtestati ka ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise kord. Ühelt poolt olid piirkondlikud äriühingud kohustatud viivitamata ministeeriumile teatama kõigist olulistest muutustest esitatud taotluses kavandatud tulemustes, et hüvitist saaks kiiresti kohandada. Teisalt kontrolliti tagantjärele ka ülemäärase hüvitise puudumist ning piirkondlikud äriühingud olid kohustatud kõik ülemääraselt saadud summad riigile tagastama.

| (264) | Need kaalutlused kehtivad võrdselt kõigi piirkondlike äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(264)

Need kaalutlused kehtivad võrdselt kõigi piirkondlike äriühingute kohta.

5.1.3.4.   Hüvitise proportsionaalsus

Hüvitise proportsionaalsus

| (265) | Itaalia esitatud teabe kohaselt vastas Adriaticale ja Saremarile rahvusvaheliste liinide teenindamise eest makstud hüvitis liini kohta registreeritud puhaskahjumile. |
| --- | --- |

(265)

Itaalia esitatud teabe kohaselt vastas Adriaticale ja Saremarile rahvusvaheliste liinide teenindamise eest makstud hüvitis liini kohta registreeritud puhaskahjumile.

| (266) | Mis puudutab hüvitise mõistlikkust, leiab komisjon põhjendustes 168 ja 163–172 esitatud kaalutluste põhjal, et hüvitis piirdus teenuste osutamisel tekkinud netokuludega ja teenuseosutajale lubatud kasum oli mõistlik üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punktide 21 ja 22 kohaselt. Lisaks sellele peeti vähemalt alates 1. jaanuarist 2004 eraldi raamatupidamisarvestust iga avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuse kohta, mille Itaalia piirkondlikele äriühingutele ülesandeks tegi. Seetõttu võib järeldada, et piirkondlikud äriühingud täitsid komisjoni direktiiviga 2006/111/EÜ (55) kehtestatud läbipaistvuskohustust (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 18). |
| --- | --- |

(266)

Mis puudutab hüvitise mõistlikkust, leiab komisjon põhjendustes 168 ja 163–172 esitatud kaalutluste põhjal, et hüvitis piirdus teenuste osutamisel tekkinud netokuludega ja teenuseosutajale lubatud kasum oli mõistlik üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punktide 21 ja 22 kohaselt. Lisaks sellele peeti vähemalt alates 1. jaanuarist 2004 eraldi raamatupidamisarvestust iga avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuse kohta, mille Itaalia piirkondlikele äriühingutele ülesandeks tegi. Seetõttu võib järeldada, et piirkondlikud äriühingud täitsid komisjoni direktiiviga 2006/111/EÜ (55) kehtestatud läbipaistvuskohustust (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 18).

55

| (267) | Mis puudutab konkreetselt viie aastaste plaanidega kavandatud investeeringuid, siis avaldas komisjon uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlusi esialgsete lepingute alusel toetust saanud teenuste osutamiseks vajalike investeeringute finantseerimise viiside suhtes. Komisjon soovis eelkõige hinnata, kui suurel määral võeti iga-aastase hüvitise arvutamisel arvesse laevade soetamis- ja amortisatsioonikulusid. Pealegi võis asjaolu, et piirkondlikele äriühingutele tagati kuni 2008. aastani toetus, mis hõlmas nende laevastiku amortisatsioonikulusid, käsitada Itaalia riigi kaudse tagatisena, mis võimaldab avalik-õiguslikul ettevõtjal vältida majanduslikku riski ükskõik millise investeeringu puhul. |
| --- | --- |

(267)

Mis puudutab konkreetselt viie aastaste plaanidega kavandatud investeeringuid, siis avaldas komisjon uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlusi esialgsete lepingute alusel toetust saanud teenuste osutamiseks vajalike investeeringute finantseerimise viiside suhtes. Komisjon soovis eelkõige hinnata, kui suurel määral võeti iga-aastase hüvitise arvutamisel arvesse laevade soetamis- ja amortisatsioonikulusid. Pealegi võis asjaolu, et piirkondlikele äriühingutele tagati kuni 2008. aastani toetus, mis hõlmas nende laevastiku amortisatsioonikulusid, käsitada Itaalia riigi kaudse tagatisena, mis võimaldab avalik-õiguslikul ettevõtjal vältida majanduslikku riski ükskõik millise investeeringu puhul.

| (268) | Esialgsete lepingute kohaselt nõuti piirkondlikelt äriühingutelt, et nad kasutaksid subsideeritud liinidel alla kahekümne aasta vanuseid laevu ja et nad omaksid neid laevu (kui riigiasutused ei ole neid nende nõuete täitmisest selgelt vabastanud). See kohustus, mis kujutas endast avalike teenuste osutamise kohustust, sundis piirkondlikke äriühinguid uuendama esialgsete lepingute kestuse ajal suuremat osa oma laevastikust, arvestades vanust, millesse olid jõudnud esimese viie aasta plaaniga (1990–1994) hõlmatud liine teenindanud laevad. Lisaks määrati kõnealuste äriühingute teenindatud liinidel kasutamiseks mõeldud laevade tüübid kindlaks ministri käskkirjaga, millega kiidetakse heaks viie aasta plaan või tehakse sellesse muudatusi. Iga uue laeva ostmine, nagu ka vanade laevade üleandmine või kasutusest kõrvaldamine tuli kinnitada ministri käskkirjaga, milles määrati üksikasjalikult kindlaks ka teenus, mille jaoks laeva hakati kasutama. Piirkondlike äriühingute tehtud investeeringud pidid vastama ka nende äriühingute poolt viieaastase ajavahemiku jooksul osutatud teenuste arendamise strateegiale, mis on sätestatud riigiasutuse kinnitatud viie aasta plaanis. |
| --- | --- |

(268)

Esialgsete lepingute kohaselt nõuti piirkondlikelt äriühingutelt, et nad kasutaksid subsideeritud liinidel alla kahekümne aasta vanuseid laevu ja et nad omaksid neid laevu (kui riigiasutused ei ole neid nende nõuete täitmisest selgelt vabastanud). See kohustus, mis kujutas endast avalike teenuste osutamise kohustust, sundis piirkondlikke äriühinguid uuendama esialgsete lepingute kestuse ajal suuremat osa oma laevastikust, arvestades vanust, millesse olid jõudnud esimese viie aasta plaaniga (1990–1994) hõlmatud liine teenindanud laevad. Lisaks määrati kõnealuste äriühingute teenindatud liinidel kasutamiseks mõeldud laevade tüübid kindlaks ministri käskkirjaga, millega kiidetakse heaks viie aasta plaan või tehakse sellesse muudatusi. Iga uue laeva ostmine, nagu ka vanade laevade üleandmine või kasutusest kõrvaldamine tuli kinnitada ministri käskkirjaga, milles määrati üksikasjalikult kindlaks ka teenus, mille jaoks laeva hakati kasutama. Piirkondlike äriühingute tehtud investeeringud pidid vastama ka nende äriühingute poolt viieaastase ajavahemiku jooksul osutatud teenuste arendamise strateegiale, mis on sätestatud riigiasutuse kinnitatud viie aasta plaanis.

| (269) | Arvestades neid konkreetseid nõudeid, uuris komisjon, kas piirkondlike äriühingute uute laevade soetamise kulud ja piirkondlike äriühingute poolt avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatud liinidel kasutatud laevade amortisatsioonikulud vastasid kahe möödunud viieaastase ajavahemiku jooksul (1990–1994 ja 1995–1999) Itaalia ametiasutuste sätestatud nõuetele ja kas neid on iga-aastase hüvitise arvutamisel proportsionaalselt arvesse võetud. Itaalia ametiasutuste edastatud teabest selgus, et uute laevade kasutusele võtmine ühtis kõige vanemate laevade kasutusest kõrvaldamisega, mille tulemusel ei olnud piirkondlike äriühingute laevastiku uuendamine tinginud mahu suurenemist. |
| --- | --- |

(269)

Arvestades neid konkreetseid nõudeid, uuris komisjon, kas piirkondlike äriühingute uute laevade soetamise kulud ja piirkondlike äriühingute poolt avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatud liinidel kasutatud laevade amortisatsioonikulud vastasid kahe möödunud viieaastase ajavahemiku jooksul (1990–1994 ja 1995–1999) Itaalia ametiasutuste sätestatud nõuetele ja kas neid on iga-aastase hüvitise arvutamisel proportsionaalselt arvesse võetud. Itaalia ametiasutuste edastatud teabest selgus, et uute laevade kasutusele võtmine ühtis kõige vanemate laevade kasutusest kõrvaldamisega, mille tulemusel ei olnud piirkondlike äriühingute laevastiku uuendamine tinginud mahu suurenemist.

| (270) | Seoses uute laevade soetamise kuludega nähtus samast teabest järgmine: i) need ostud sooritati osaliselt äriühingu omavahenditest ja osaliselt pangalaenude abil; ii) tehingus osalenud krediidiasutuste kohaldatud intressimäärad vastasid intressimäärale, mida samal perioodil rakendati teistes majandusharudes tegutsevate võrreldava suuruse ja käibega ettevõtjate puhul; (56) iii) kõnealuste laenude tagastamisel ei toetatud piirkondlikke äriühinguid ühegi Itaalia ametiasutuste otsetagatisega. Komisjon tunnistab, et riigiga sõlmitud lepingu olemasolu ise andis investoritele kindluse, et nende vastu võetud kohustustest peetakse kinni, ning võimaldas piirkondlikel äriühingutel uuendada oma laevu, võtmata endale majandusriski, mida oleks pidanud samas olukorras kandma eraettevõtja. See eelis oli aga lahutamatu korrast, mis kehtestati esialgsete lepingutega, mis sõlmiti kahekümneks aastaks enne merekabotaaži määruse ja mereveo riigiabi suuniste jõustumist. Pealegi, nagu juba öeldud, kasutati piirkondlike äriühingute poolt avaliku teenindamise lepingute raames ostetud laevu üksnes viie aasta plaanides ette nähtud liiniteenusteks. Järelikult oli see eelis esialgsete lepingute lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(270)

Seoses uute laevade soetamise kuludega nähtus samast teabest järgmine: i) need ostud sooritati osaliselt äriühingu omavahenditest ja osaliselt pangalaenude abil; ii) tehingus osalenud krediidiasutuste kohaldatud intressimäärad vastasid intressimäärale, mida samal perioodil rakendati teistes majandusharudes tegutsevate võrreldava suuruse ja käibega ettevõtjate puhul; (56) iii) kõnealuste laenude tagastamisel ei toetatud piirkondlikke äriühinguid ühegi Itaalia ametiasutuste otsetagatisega. Komisjon tunnistab, et riigiga sõlmitud lepingu olemasolu ise andis investoritele kindluse, et nende vastu võetud kohustustest peetakse kinni, ning võimaldas piirkondlikel äriühingutel uuendada oma laevu, võtmata endale majandusriski, mida oleks pidanud samas olukorras kandma eraettevõtja. See eelis oli aga lahutamatu korrast, mis kehtestati esialgsete lepingutega, mis sõlmiti kahekümneks aastaks enne merekabotaaži määruse ja mereveo riigiabi suuniste jõustumist. Pealegi, nagu juba öeldud, kasutati piirkondlike äriühingute poolt avaliku teenindamise lepingute raames ostetud laevu üksnes viie aasta plaanides ette nähtud liiniteenusteks. Järelikult oli see eelis esialgsete lepingute lahutamatu osa.

56

| (271) | Piirkondlike äriühingute poolt viie aasta plaanidega hõlmatud liinidel kasutatud laevade amortisatsioonikuludega seoses märgib komisjon, et need kuuluvad kuluelementide hulka, mida vastavalt esialgsete lepingute artiklile 5 võeti arvesse iga-aastase toetuse arvutamisel. Esialgsetes lepingutes sätestatud kriteeriumide kohaselt arvestatakse amortisatsiooni lineaarselt kahekümne aasta pikkuse perioodi kohta, välja arvatud ülikiirete laevade puhul, mille amortisatsiooniperiood oli viisteist aastat. Kuna nende liinide analüütilise raamatupidamisarvestuse uurimisel ei ilmnenud ülemäärase hüvitamise elemente, väidab komisjon, et esialgsete lepingutega kehtestatud mehhanism, mille kohaselt arvestatakse iga-aastase hüvitise arvutamisel laevade amortisatsiooni, võib olla lubatud ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(271)

Piirkondlike äriühingute poolt viie aasta plaanidega hõlmatud liinidel kasutatud laevade amortisatsioonikuludega seoses märgib komisjon, et need kuuluvad kuluelementide hulka, mida vastavalt esialgsete lepingute artiklile 5 võeti arvesse iga-aastase toetuse arvutamisel. Esialgsetes lepingutes sätestatud kriteeriumide kohaselt arvestatakse amortisatsiooni lineaarselt kahekümne aasta pikkuse perioodi kohta, välja arvatud ülikiirete laevade puhul, mille amortisatsiooniperiood oli viisteist aastat. Kuna nende liinide analüütilise raamatupidamisarvestuse uurimisel ei ilmnenud ülemäärase hüvitamise elemente, väidab komisjon, et esialgsete lepingutega kehtestatud mehhanism, mille kohaselt arvestatakse iga-aastase hüvitise arvutamisel laevade amortisatsiooni, võib olla lubatud ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel.

| (272) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine eeldab riigiasutuste eelnevalt kindlaks määratud tüübi ja mahuga laevade kasutamist, mille amortisatsiooni võib seega arvesse võtta iga-aastase hüvitise arvutamisel, tingimusel et ettevõtja on kõnealused laevad omandanud tavapärastel turutingimustel eesmärgiga täita talle määratud ülesannet, ning et kõnealuseid laevu kasutatakse üksnes regulaarveoteenusteks lepingus sätestatud liinidel. |
| --- | --- |

(272)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine eeldab riigiasutuste eelnevalt kindlaks määratud tüübi ja mahuga laevade kasutamist, mille amortisatsiooni võib seega arvesse võtta iga-aastase hüvitise arvutamisel, tingimusel et ettevõtja on kõnealused laevad omandanud tavapärastel turutingimustel eesmärgiga täita talle määratud ülesannet, ning et kõnealuseid laevu kasutatakse üksnes regulaarveoteenusteks lepingus sätestatud liinidel.

| (273) | Komisjon märgib, et piirkondlikud äriühingud kasutasid kõiki kõnealuseid laevu üksnes avalike teenuste osutamiseks, mistõttu võib nende amortisatsiooni võtta iga-aastase toetuse arvutamisel täies mahus arvesse. Sama põhimõte kehtib investeeringute puhul, mis on vajalikud viieaastaseks ajavahemikuks 2000–2004 Itaalia ametiasutuste poolt ette nähtud teenuste osutamiseks; teenused peavad tüübi ja mahu poolest vastama nende ametiasutuste poolt teenuste taseme suhtes sõlmitud kokkulepetele. |
| --- | --- |

(273)

Komisjon märgib, et piirkondlikud äriühingud kasutasid kõiki kõnealuseid laevu üksnes avalike teenuste osutamiseks, mistõttu võib nende amortisatsiooni võtta iga-aastase toetuse arvutamisel täies mahus arvesse. Sama põhimõte kehtib investeeringute puhul, mis on vajalikud viieaastaseks ajavahemikuks 2000–2004 Itaalia ametiasutuste poolt ette nähtud teenuste osutamiseks; teenused peavad tüübi ja mahu poolest vastama nende ametiasutuste poolt teenuste taseme suhtes sõlmitud kokkulepetele.

| (274) | Eespool öeldut silmas pidades märgib komisjon ka seda, et teenuse osutamiseks vajalike investeeringute amortiseerimise vajadus põhjendas ülesande täitmise perioodi suhteliselt pikka kestust (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 17). |
| --- | --- |

(274)

Eespool öeldut silmas pidades märgib komisjon ka seda, et teenuse osutamiseks vajalike investeeringute amortiseerimise vajadus põhjendas ülesande täitmise perioodi suhteliselt pikka kestust (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 17).

| (275) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist peatati selle kava rakendamine äriplaanis aastateks 1999–2002 kavandatud lisainvesteeringutega seoses ja kava rakendamist ei jätkatudki. |
| --- | --- |

(275)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist peatati selle kava rakendamine äriplaanis aastateks 1999–2002 kavandatud lisainvesteeringutega seoses ja kava rakendamist ei jätkatudki.

5.1.3.5.   Liidu huvidega vastuolus olev konkurentsi moonutamine

Liidu huvidega vastuolus olev konkurentsi moonutamine

| (276) | ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud menetlus ei tohi viia tulemuseni, mis on vastuolus aluslepingu konkreetsete sätetega (57). Seepärast ei saa komisjon tunnistada siseturuga kokkusobivaks riigiabi, mille teatavad tingimused on vastuolus aluslepingu muude sätetega. Komisjoni kohustus tagada, et ELi toimimise lepingu artikleid 107 ja 108 kohaldatakse kooskõlas asutamislepingu muude sätetega, on eriti oluline juhul, kui nende muude sätete eesmärgiks on, nagu käesoleval juhul, tagada moonutamata konkurents siseturul (58). |
| --- | --- |

(276)

ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud menetlus ei tohi viia tulemuseni, mis on vastuolus aluslepingu konkreetsete sätetega (57). Seepärast ei saa komisjon tunnistada siseturuga kokkusobivaks riigiabi, mille teatavad tingimused on vastuolus aluslepingu muude sätetega. Komisjoni kohustus tagada, et ELi toimimise lepingu artikleid 107 ja 108 kohaldatakse kooskõlas asutamislepingu muude sätetega, on eriti oluline juhul, kui nende muude sätete eesmärgiks on, nagu käesoleval juhul, tagada moonutamata konkurents siseturul (58).

57

58

| (277) | Nagu eespool märgitud, on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta raamistikus sätestatud nõuete täitmine tavaliselt piisav tagamaks, et abi ei moonuta konkurentsi viisil, mis on vastuolus liidu huvidega (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 51). |
| --- | --- |

(277)

Nagu eespool märgitud, on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2012. aasta raamistikus sätestatud nõuete täitmine tavaliselt piisav tagamaks, et abi ei moonuta konkurentsi viisil, mis on vastuolus liidu huvidega (vt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2012. aasta raamistiku punkt 51).

| (278) | Adriatica kohta märgib komisjon siiski, et ajavahemikul 30. oktoobrist 1990 kuni 1994. aasta juulini osales Adriatica tarbesõidukite tariifide hinnakartellis Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 101, (59) saades ise samal ajal selle liini teenindamiseks abi. Pärast 2005. aasta otsuse vastuvõtmist kinnitas kohus seda hinnangut (60). |
| --- | --- |

(278)

Adriatica kohta märgib komisjon siiski, et ajavahemikul 30. oktoobrist 1990 kuni 1994. aasta juulini osales Adriatica tarbesõidukite tariifide hinnakartellis Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 101, (59) saades ise samal ajal selle liini teenindamiseks abi. Pärast 2005. aasta otsuse vastuvõtmist kinnitas kohus seda hinnangut (60).

59

60

| (279) | Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamise eest 1992. aasta jaanuarist 1994. aasta juulini makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa juhul, kui abisaaja osales ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaselt keelatud hinnakartellis, pidada siseturuga kokkusobivaks. Kuigi avaliku teenuse hüvitise eesmärk oli just nimelt hõlbustada kaupade ja sõitjate vedu Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil, osales abisaaja hinnakartellis, mis pärssis kaubavedu sellel samal liinil. Seetõttu oli Adriatica osalemine kartellis otseses vastuolus nende üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eesmärgiga, mis anti Adriaticale mereveo hõlbustamiseks sellel liinil. |
| --- | --- |

(279)

Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamise eest 1992. aasta jaanuarist 1994. aasta juulini makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa juhul, kui abisaaja osales ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaselt keelatud hinnakartellis, pidada siseturuga kokkusobivaks. Kuigi avaliku teenuse hüvitise eesmärk oli just nimelt hõlbustada kaupade ja sõitjate vedu Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil, osales abisaaja hinnakartellis, mis pärssis kaubavedu sellel samal liinil. Seetõttu oli Adriatica osalemine kartellis otseses vastuolus nende üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eesmärgiga, mis anti Adriaticale mereveo hõlbustamiseks sellel liinil.

| (280) | Sellest järeldub, et siseturuga kokkusobimatu abi tuvastamine ja sellest tulenevalt abi tagasinõudmine ei kujuta endast uut karistust, nagu väitis Itaalia. Selline siseturuga kokkusobimatus tuleneb pelgalt sellest, et abisaaja osales kartellikokkuleppes, mis hõlmas teenuseid, mille abisaaja pidi tarbijatele paremini kättesaadavaks tegema, mitte nende suhtes tarbijate kahjuks kartellikokkuleppeid sõlmima. Arvestades riiklikku hüvitist saanud teenuse laadi, mis hõlmas ühtaegu tarbesõidukeid, sõitjaid ja kaupu, võimaldab abisaaja osalemine kartellis, mille eesmärk oli kehtestada hinnad tarbesõidukitega tehtavale veole, teha järelduse kogu liini kohta. Kartelli sihiks oli just tarbesõidukite liiklus, mida Itaalia ametiasutused kavatsesid toetuse abil hõlbustada. |
| --- | --- |

(280)

Sellest järeldub, et siseturuga kokkusobimatu abi tuvastamine ja sellest tulenevalt abi tagasinõudmine ei kujuta endast uut karistust, nagu väitis Itaalia. Selline siseturuga kokkusobimatus tuleneb pelgalt sellest, et abisaaja osales kartellikokkuleppes, mis hõlmas teenuseid, mille abisaaja pidi tarbijatele paremini kättesaadavaks tegema, mitte nende suhtes tarbijate kahjuks kartellikokkuleppeid sõlmima. Arvestades riiklikku hüvitist saanud teenuse laadi, mis hõlmas ühtaegu tarbesõidukeid, sõitjaid ja kaupu, võimaldab abisaaja osalemine kartellis, mille eesmärk oli kehtestada hinnad tarbesõidukitega tehtavale veole, teha järelduse kogu liini kohta. Kartelli sihiks oli just tarbesõidukite liiklus, mida Itaalia ametiasutused kavatsesid toetuse abil hõlbustada.

| (281) | Lisaks moonutas kartell tugevalt konkurentsi asjaomasel turul, st Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil, samal ajal kui riigiabi üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks samal liinil oleks tulnud anda viisil, mis vähendaks konkurentsimoonutusi miinimumini. Abisaaja osalemine selle liiniga seotud hinnakartellis võimendas abi moonutavat mõju ja avaldas märkimisväärset kahjulikku mõju teistele liikmesriikidele ja siseturu toimimisele. Lisaks on usutav, et ilma riiklike toetusteta poleks Adriatical olnud kartellis osalemiseks majanduslikku jõudu. |
| --- | --- |

(281)

Lisaks moonutas kartell tugevalt konkurentsi asjaomasel turul, st Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liinil, samal ajal kui riigiabi üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks samal liinil oleks tulnud anda viisil, mis vähendaks konkurentsimoonutusi miinimumini. Abisaaja osalemine selle liiniga seotud hinnakartellis võimendas abi moonutavat mõju ja avaldas märkimisväärset kahjulikku mõju teistele liikmesriikidele ja siseturu toimimisele. Lisaks on usutav, et ilma riiklike toetusteta poleks Adriatical olnud kartellis osalemiseks majanduslikku jõudu.

| (282) | Kõigele lisaks oli Adriatica sel ajal täielikult avalik-õigusliku äriühingu kontrolli all. Seetõttu teadis see osa Itaalia ametiasutustest kartellist ja selle kahjulikust mõjust tarbijatele, samal ajal kui teine osa Itaalia ametiasutusi jätkas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks riigiabi andmist, mis pidi abistama tarbijaid samal liinil, põhjustades seejuures võimalikult vähe konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(282)

Kõigele lisaks oli Adriatica sel ajal täielikult avalik-õigusliku äriühingu kontrolli all. Seetõttu teadis see osa Itaalia ametiasutustest kartellist ja selle kahjulikust mõjust tarbijatele, samal ajal kui teine osa Itaalia ametiasutusi jätkas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks riigiabi andmist, mis pidi abistama tarbijaid samal liinil, põhjustades seejuures võimalikult vähe konkurentsimoonutusi.

| (283) | Eeltoodud kaalutlusi silmas pidades järeldab komisjon, et Adriaticale avaliku teenuse hüvitisena antud abi Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamiseks ajavahemikul 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(283)

Eeltoodud kaalutlusi silmas pidades järeldab komisjon, et Adriaticale avaliku teenuse hüvitisena antud abi Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamiseks ajavahemikul 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini on siseturuga kokkusobimatu.

5.2.   Maksualane sooduskohtlemine

Maksualane sooduskohtlemine

| (284) | Aastatel 1996–2008 tehti Tirrenia kontserni laevadele laevanduses kasutatava kütuse ja määrdeõli tarnimisel maksusoodustusi. |
| --- | --- |

(284)

Aastatel 1996–2008 tehti Tirrenia kontserni laevadele laevanduses kasutatava kütuse ja määrdeõli tarnimisel maksusoodustusi.

| (285) | Itaalia kehtestas selle sooduskohtlemise 26. oktoobri 1995. aasta dekreet-seadusega nr 504 ja laiendas seda kõigile laevadele, mis pandi pärast 2. märtsi 1996. aasta otsust hooldustööde tegemiseks sadamasse seisma. |
| --- | --- |

(285)

Itaalia kehtestas selle sooduskohtlemise 26. oktoobri 1995. aasta dekreet-seadusega nr 504 ja laiendas seda kõigile laevadele, mis pandi pärast 2. märtsi 1996. aasta otsust hooldustööde tegemiseks sadamasse seisma.

| (286) | Euroopa Kohus leidis 10. mai 2005. aasta otsuses kohtuasjas C-400/99, et maksualast kohtlemist ei oleks tulnud ebaseadusliku abina peatada, kuna Itaalia ametiasutused laiendasid 1996. aastal kohtlemist kõigile laevadele, mis olid sildunud sadamas hooldustööde tegemiseks. |
| --- | --- |

(286)

Euroopa Kohus leidis 10. mai 2005. aasta otsuses kohtuasjas C-400/99, et maksualast kohtlemist ei oleks tulnud ebaseadusliku abina peatada, kuna Itaalia ametiasutused laiendasid 1996. aastal kohtlemist kõigile laevadele, mis olid sildunud sadamas hooldustööde tegemiseks.

| (287) | Olenemata küsimusest, kas selline meede oli riigiabi, märgib komisjon, et pärast 2005. aasta otsust ei võtnud ei komisjon ega komisjoni palvel tegutsenud Itaalia selle meetme suhtes mingeid meetmeid. Seetõttu tuleks komisjoni otsus selle küsimuse kohta vastu võtta pärast kümneaastase aegumistähtaja möödumist (61). |
| --- | --- |

(287)

Olenemata küsimusest, kas selline meede oli riigiabi, märgib komisjon, et pärast 2005. aasta otsust ei võtnud ei komisjon ega komisjoni palvel tegutsenud Itaalia selle meetme suhtes mingeid meetmeid. Seetõttu tuleks komisjoni otsus selle küsimuse kohta vastu võtta pärast kümneaastase aegumistähtaja möödumist (61).

61

| (288) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et maksualast sooduskohtlemist peetakse uue menetlusmääruse artikli 17 kohaselt olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(288)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et maksualast sooduskohtlemist peetakse uue menetlusmääruse artikli 17 kohaselt olemasolevaks abiks.

6.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (289) | Endise Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele 2008. aasta lõpuni kabotaažiliinide teenindamise eest makstud avaliku teenuse hüvitis kujutab endast olemasolevat abi 1992. aasta merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(289)

Endise Tirrenia kontserni piirkondlikele äriühingutele 2008. aasta lõpuni kabotaažiliinide teenindamise eest makstud avaliku teenuse hüvitis kujutab endast olemasolevat abi 1992. aasta merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 tähenduses.

kabotaažiliinide

| (290) | Esialgsete lepingute alusel kuni 2008. aasta lõpuni Saremarile ja Adriaticale rahvusvaheliste liinide teenindamise eest makstud avaliku teenuse hüvitis on uus abi. Selline abi on siseturuga kokkusobiv, välja arvatud Adriaticale 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamise eest antud abi, mis on siseturuga kokkusobimatu, sest see oli tihedalt seotud kartelliga, mis on ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaselt keelatud. |
| --- | --- |

(290)

Esialgsete lepingute alusel kuni 2008. aasta lõpuni Saremarile ja Adriaticale rahvusvaheliste liinide teenindamise eest makstud avaliku teenuse hüvitis on uus abi. Selline abi on siseturuga kokkusobiv, välja arvatud Adriaticale 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamise eest antud abi, mis on siseturuga kokkusobimatu, sest see oli tihedalt seotud kartelliga, mis on ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaselt keelatud.

rahvusvaheliste

| (291) | Kütuse ja määrdeõli tarnimise maksualane sooduskohtlemine, mida kohaldati Tirrenia kontserni laevade suhtes aastatel 1995–2008, kujutab endast olemasolevat abi uue menetlusmääruse artikli 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(291)

Kütuse ja määrdeõli tarnimise maksualane sooduskohtlemine, mida kohaldati Tirrenia kontserni laevade suhtes aastatel 1995–2008, kujutab endast olemasolevat abi uue menetlusmääruse artikli 17 tähenduses.

7.   TAGASINÕUDMINE

TAGASINÕUDMINE

| (292) | Euroopa Liidu toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (62). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (63). |
| --- | --- |

(292)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (62). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (63).

62

63

| (293) | Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal siseturul konkurentide ees oli, ja on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (64). |
| --- | --- |

(293)

Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal siseturul konkurentide ees oli, ja on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (64).

64

| (294) | Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on kooskõlas kohtupraktikaga sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“. |
| --- | --- |

(294)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on kooskõlas kohtupraktikaga sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“.

| (295) | Seega, võttes arvesse, et põhjenduses 290 nimetatud meedet, mis võeti Adriatica suhtes, rakendati ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, ja et seda tuleb pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, nõutakse abisumma tagasi, et taastada enne abi väljamaksmist siseturul valitsenud olukord. Tagasinõutava abisumma pealt tuleb arvestada viivist kuni abi tegeliku tagasisaamiseni. |
| --- | --- |

(295)

Seega, võttes arvesse, et põhjenduses 290 nimetatud meedet, mis võeti Adriatica suhtes, rakendati ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, ja et seda tuleb pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, nõutakse abisumma tagasi, et taastada enne abi väljamaksmist siseturul valitsenud olukord. Tagasinõutava abisumma pealt tuleb arvestada viivist kuni abi tegeliku tagasisaamiseni.

| (296) | 22. juulil 2004, jõustumisega 1. septembril 2004, ühines Adriatica Tirreniaga ja viimane võttis üle Adriatica teenindatud liinid. Kogu vara, kohustused ja kehtivad lepingud võttis üle Tirrenia, kes oli pärast ühinemist ainus säilinud üksus. |
| --- | --- |

(296)

22. juulil 2004, jõustumisega 1. septembril 2004, ühines Adriatica Tirreniaga ja viimane võttis üle Adriatica teenindatud liinid. Kogu vara, kohustused ja kehtivad lepingud võttis üle Tirrenia, kes oli pärast ühinemist ainus säilinud üksus.

| (297) | Pärast 2005. aasta otsuse vastuvõtmist nõudis Itaalia Adriaticale alates 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamiseks antud abi, mille kogusummaks hindasid Itaalia ametiasutused 31. detsembri 2006. aasta seisuga 8 651 600 eurot (3 207 810 euro suurune põhiosa ja 5 443 790 eurot viivist), tagastamist (65). Oma Tirreniale adresseeritud 28. veebruari 2007. aasta tagasinõudekorralduses teavitas Itaalia Tirreniat, et viimane peab tagasi maksma lisasumma ajavahemiku eest 1. jaanuarist 2007 kuni eespool nimetatud summa tegeliku tasumise kuupäevani. Tirrenia maksis 26. märtsil 2007 tagasi 8 651 600 eurot. Oma 21. detsembri 2018. aasta kirjas kinnitas Itaalia, et pärast 2009. aasta kohtuotsust, millega tühistati 2005. aasta otsus, ei olnud ta tagastatud summasid abisaajale tagasi maksnud. Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal näib siiski, et Tirrenial ei palutud tagasi maksta täiendavaid summasid 31. detsembrist 2006 kuni 26. märtsini 2007 kogunenud viivise eest. |
| --- | --- |

(297)

Pärast 2005. aasta otsuse vastuvõtmist nõudis Itaalia Adriaticale alates 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liini teenindamiseks antud abi, mille kogusummaks hindasid Itaalia ametiasutused 31. detsembri 2006. aasta seisuga 8 651 600 eurot (3 207 810 euro suurune põhiosa ja 5 443 790 eurot viivist), tagastamist (65). Oma Tirreniale adresseeritud 28. veebruari 2007. aasta tagasinõudekorralduses teavitas Itaalia Tirreniat, et viimane peab tagasi maksma lisasumma ajavahemiku eest 1. jaanuarist 2007 kuni eespool nimetatud summa tegeliku tasumise kuupäevani. Tirrenia maksis 26. märtsil 2007 tagasi 8 651 600 eurot. Oma 21. detsembri 2018. aasta kirjas kinnitas Itaalia, et pärast 2009. aasta kohtuotsust, millega tühistati 2005. aasta otsus, ei olnud ta tagastatud summasid abisaajale tagasi maksnud. Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal näib siiski, et Tirrenial ei palutud tagasi maksta täiendavaid summasid 31. detsembrist 2006 kuni 26. märtsini 2007 kogunenud viivise eest.

65

| (298) | Seetõttu märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused peavad alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle täieliku tagasisaamise kuupäevani 3 207 810 euro suuruselt põhisummalt kogunenud viivise kogusumma uuesti arvutama. Seejärel arvavad Itaalia ametiasutused selle arvutuse tulemusest maha viivisesumma, mille abisaaja oli juba 28. veebruaril 2007 ära maksnud. |
| --- | --- |

(298)

Seetõttu märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused peavad alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle täieliku tagasisaamise kuupäevani 3 207 810 euro suuruselt põhisummalt kogunenud viivise kogusumma uuesti arvutama. Seejärel arvavad Itaalia ametiasutused selle arvutuse tulemusest maha viivisesumma, mille abisaaja oli juba 28. veebruaril 2007 ära maksnud.

| (299) | Komisjon märgib, et Itaalia leidis 2007. aastal ja veel ka 2018. aasta detsembris, et Tirrenia peab tagasi maksma Adriaticale antud abi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 297. Lisaks oli Tirrenia selle järeldusega nõus ja maksis tagasi Adriatica võlgu oleva abi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 297. Komisjon analüüsib nüüd siiski eraldi ka Adriatica ja Tirrenia vahelist võimalikku majanduslikku järjepidevust, et teha kindlaks, kumb äriühing peab abi tagasi maksma. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon märgib, et Itaalia leidis 2007. aastal ja veel ka 2018. aasta detsembris, et Tirrenia peab tagasi maksma Adriaticale antud abi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 297. Lisaks oli Tirrenia selle järeldusega nõus ja maksis tagasi Adriatica võlgu oleva abi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 297. Komisjon analüüsib nüüd siiski eraldi ka Adriatica ja Tirrenia vahelist võimalikku majanduslikku järjepidevust, et teha kindlaks, kumb äriühing peab abi tagasi maksma.

8.   MAJANDUSLIK JÄRJEPIDEVUS

MAJANDUSLIK JÄRJEPIDEVUS

| (300) | Ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi saaja hilisema müügi või üleandmise korral võib tagasimaksmise kohustust laiendada teistele ettevõtjatele, kellele on üle antud abisaaja aktsiad või tegevus (ettevõtja õigusjärglane) (66). Ettevõtjaid, kes jätkavad algse ettevõtja äritegevust, tuleks käsitada riigiabi saajana, kui üleandmisel oli aspekte, mis osutasid sellele, et äritegevust tegelikult jätkati. Lisaks võib ühinemise või muus vormis äritegevuse ümberkorraldamise korral abi tagastamise kohustuse anda allesjäävale üksusele (67). Kui on võimalik aga tõendada, et ebaseaduslikust abist saavad kasu esialgsed abisaajad (hoolimata sellest, et osa tema varast kantakse üle), jääb tagastamise kohustus esialgsele abisaajale. |
| --- | --- |

(300)

Ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi saaja hilisema müügi või üleandmise korral võib tagasimaksmise kohustust laiendada teistele ettevõtjatele, kellele on üle antud abisaaja aktsiad või tegevus (ettevõtja õigusjärglane) (66). Ettevõtjaid, kes jätkavad algse ettevõtja äritegevust, tuleks käsitada riigiabi saajana, kui üleandmisel oli aspekte, mis osutasid sellele, et äritegevust tegelikult jätkati. Lisaks võib ühinemise või muus vormis äritegevuse ümberkorraldamise korral abi tagastamise kohustuse anda allesjäävale üksusele (67). Kui on võimalik aga tõendada, et ebaseaduslikust abist saavad kasu esialgsed abisaajad (hoolimata sellest, et osa tema varast kantakse üle), jääb tagastamise kohustus esialgsele abisaajale.

66

67

| (301) | Vastavalt Euroopa Kohtu 8. mai 2003. aasta otsusele kohtuasjas Itaalia ja SIM 2 vs. komisjon, (68) millele komisjon tugines oma otsuses äriühingute Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM kohta, (69) hinnatakse majanduslikku järjepidevust abisaaja ja selle ettevõtja vahel, kellele tema varad üle anti, mitme näitaja põhjal. Hindamisel võib arvesse võtta järgmisi tegureid, kuid kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse kindlakstegemiseks ei pea need olema kumulatiivselt täidetud (70):






  — | kas müügihind vastab turuhinnale; |
| --- | --- | --- |

(301)

Vastavalt Euroopa Kohtu 8. mai 2003. aasta otsusele kohtuasjas Itaalia ja SIM 2 vs. komisjon, (68) millele komisjon tugines oma otsuses äriühingute Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM kohta, (69) hinnatakse majanduslikku järjepidevust abisaaja ja selle ettevõtja vahel, kellele tema varad üle anti, mitme näitaja põhjal. Hindamisel võib arvesse võtta järgmisi tegureid, kuid kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse kindlakstegemiseks ei pea need olema kumulatiivselt täidetud (70):

vs

68

69

70

—

kas müügihind vastab turuhinnale;

| — | ülekande ulatus (varad ja kohustused, tööjõud, varade funktsionaalsete kogumite olemasolu); |
| --- | --- |

—

ülekande ulatus (varad ja kohustused, tööjõud, varade funktsionaalsete kogumite olemasolu);

| — | ostja(te) isik; |
| --- | --- |

—

ostja(te) isik;

| — | ülekandmise aeg (pärast esialgse hindamise algust, pärast ametliku uurimismenetluse algatamist või pärast lõplikku otsust); |
| --- | --- |

—

ülekandmise aeg (pärast esialgse hindamise algust, pärast ametliku uurimismenetluse algatamist või pärast lõplikku otsust);

| — | toimingu majanduslik loogika ja eesmärk. |
| --- | --- |

—

toimingu majanduslik loogika ja eesmärk.

| (302) | Adriatica kuulus täielikult Tirreniale. Lisaks olid Tirrenia lõplikud omanikud needsamad, kes on Adriatica omanikud (st avalik-õiguslik äriühing Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA, kes oli 30. jaanuaril 2004 Tirrenia ainus aktsionär). Need on kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse selged tõendid võrreldes teistsuguse stsenaariumiga, mille korral oleksid omanikud üksteisest sõltumatud üksused. |
| --- | --- |

(302)

Adriatica kuulus täielikult Tirreniale. Lisaks olid Tirrenia lõplikud omanikud needsamad, kes on Adriatica omanikud (st avalik-õiguslik äriühing Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA, kes oli 30. jaanuaril 2004 Tirrenia ainus aktsionär). Need on kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse selged tõendid võrreldes teistsuguse stsenaariumiga, mille korral oleksid omanikud üksteisest sõltumatud üksused.

| (303) | Adriatica müük Tirreniale oli sisuliselt lihtsalt tütarettevõtja üleandmine selle omanikule, mille puhul ühtegi pakkumismenetlust ei korraldatud ja hinda ei makstud. |
| --- | --- |

(303)

Adriatica müük Tirreniale oli sisuliselt lihtsalt tütarettevõtja üleandmine selle omanikule, mille puhul ühtegi pakkumismenetlust ei korraldatud ja hinda ei makstud.

| (304) | Mis puudutab tehingu ulatust, siis müüdi Adriatica jätkuvalt tegutseva äriühinguna ja Tirrenia võttis üle kõik tema Adriatica ja Itaalia riigi vahel sõlmitud esialgsest lepingust tulenevad kohustused. Komisjonil puuduvad tõendid selle kohta, et Tirrenia oleks kohe pärast Adriatica äritegevuse otsest ülevõtmist viimase kaubandus-, personali- või tootmispoliitikat muutnud. Mida suurem osa algsest äritegevusest antakse üle uuele üksusele, seda suurem on tõenäosus, et nende varadega seotud majandustegevus on lihtsalt eelmise tegevuse jätk, mille puhul saadakse endiselt siseturuga kokkusobimatut abi. Käesoleval juhul võttis Tirrenia üle kogu Adriatica vara, kohustused ja lepingulised suhted. |
| --- | --- |

(304)

Mis puudutab tehingu ulatust, siis müüdi Adriatica jätkuvalt tegutseva äriühinguna ja Tirrenia võttis üle kõik tema Adriatica ja Itaalia riigi vahel sõlmitud esialgsest lepingust tulenevad kohustused. Komisjonil puuduvad tõendid selle kohta, et Tirrenia oleks kohe pärast Adriatica äritegevuse otsest ülevõtmist viimase kaubandus-, personali- või tootmispoliitikat muutnud. Mida suurem osa algsest äritegevusest antakse üle uuele üksusele, seda suurem on tõenäosus, et nende varadega seotud majandustegevus on lihtsalt eelmise tegevuse jätk, mille puhul saadakse endiselt siseturuga kokkusobimatut abi. Käesoleval juhul võttis Tirrenia üle kogu Adriatica vara, kohustused ja lepingulised suhted.

| (305) | Tehingu eesmärgi kohta märgib komisjon, et kuigi tal puuduvad otsesed tõendid selle kohta, et tehingu eesmärk oli tagasinõudeotsusest kõrvale hoida ja selle mõju vältida, otsustas Tirrenia Adriatica üle võtta kaks päeva pärast seda, kui komisjon oli 2005. aasta otsuse vastu võtnud. Ajastus viitab seega sellele, et kaks ettevõtjat olid komisjoni käimasolevast uurimismenetlusest teadlikud ja võisid seda arvesse võtta oma otsuses koondada oma tegevus äriühingusse Tirrenia. Pealegi oli tehingu majanduslik loogika selline, et Adriatica sama tegevus pidi jätkuma Tirrenia nime all. |
| --- | --- |

(305)

Tehingu eesmärgi kohta märgib komisjon, et kuigi tal puuduvad otsesed tõendid selle kohta, et tehingu eesmärk oli tagasinõudeotsusest kõrvale hoida ja selle mõju vältida, otsustas Tirrenia Adriatica üle võtta kaks päeva pärast seda, kui komisjon oli 2005. aasta otsuse vastu võtnud. Ajastus viitab seega sellele, et kaks ettevõtjat olid komisjoni käimasolevast uurimismenetlusest teadlikud ja võisid seda arvesse võtta oma otsuses koondada oma tegevus äriühingusse Tirrenia. Pealegi oli tehingu majanduslik loogika selline, et Adriatica sama tegevus pidi jätkuma Tirrenia nime all.

| (306) | Seetõttu järeldab komisjon, et Tirrenia ja Adriatica vahel on majanduslik järjepidevus ja et käesoleva otsuse kohast tagasinõuet Adriaticale tuleb laiendada Tirreniale. On tõsi, et Tirrenia sai oma jätkuva turul tegutsemisega jätkuvalt kasu Adriatica majandustegevuse jaoks antud ja turgu edasi moonutavast riigiabist. |
| --- | --- |

(306)

Seetõttu järeldab komisjon, et Tirrenia ja Adriatica vahel on majanduslik järjepidevus ja et käesoleva otsuse kohast tagasinõuet Adriaticale tuleb laiendada Tirreniale. On tõsi, et Tirrenia sai oma jätkuva turul tegutsemisega jätkuvalt kasu Adriatica majandustegevuse jaoks antud ja turgu edasi moonutavast riigiabist.

| (307) | Seetõttu võib Itaalia põhjenduses 298 nimetatud ümberarvutuse tegemisel võtta täielikult arvesse Tirrenia 26. märtsil 2007 tehtud 5 443 790 euro suurust tagasimakset, kuna neid rahalisi vahendeid ei makstud hiljem Tirreniale tagasi, |
| --- | --- |

(307)

Seetõttu võib Itaalia põhjenduses 298 nimetatud ümberarvutuse tegemisel võtta täielikult arvesse Tirrenia 26. märtsil 2007 tehtud 5 443 790 euro suurust tagasimakset, kuna neid rahalisi vahendeid ei makstud hiljem Tirreniale tagasi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE

Artikkel 1

1.   Adriaticale, Caremarile, Siremarile, Saremarile ja Toremarile ajavahemikul 1. jaanuarist 1992 kuni 31. detsembrini 2008 riigisiseste liinide teenindamise hüvitisena antud abi kujutab endast olemasolevat abi.

2.   Ilma et see piiraks lõike 3 sätete kohaldamist, on ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobiv abi, mida Itaalia andis Adriaticale ja Saremarile ajavahemikul 1. jaanuarist 1992 kuni 31. detsembrini 2008 rahvusvaheliste liinide teenindamise hüvitisena.

3.   Adriaticale ajavahemikul alates 1992. aasta jaanuarist kuni 1994. aasta juulini seoses Brindisi–Kérkyra–Igoumenitsa–Pátra liiniga antud abi, mida rakendati ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

4.   Laevanduses kütusena kasutatavate mineraalõlide maksualane kohtlemine loetakse olemasolevaks abiks, arvestades, et ei komisjon ega komisjoni palvel tegutsenud Itaalia ei ole selle meetme suhtes enne selle määruse (EL) 2015/1589 artiklis 17 sätestatud tagasinõudmise aegumisperioodi lõppu midagi ette võtnud.

Artikkel 2

1.   Itaalia nõuab artikli 1 lõikes 3 osutatud abisummad abisaajalt tagasi.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasinõudmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (71) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Komisjon kinnitab tema käsutuses oleva teabe põhjal, et Itaalia on abisaajalt põhisumma ja osa tagasinõudmisega seotud intressist juba tagasi nõudnud.

Artikkel 3

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teavitamist esitab Itaalia järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajaid on abi tagastamise kohustusest teavitatud. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajaid on abi tagastamise kohustusest teavitatud.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artikli 1 lõikes 3 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Itaalia esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Komisjon võib avalikustada käesoleva otsuse kohaldamisel tagasinõutavad abisummad ja viivised, ilma et see piiraks määruse (EL) 2015/1589 artikli 30 kohaldamist.

Brüssel, 2. märts 2020

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Margrethe VESTAGERS

---

(1)  
  EÜT C 306, 23.10.1999, lk 2.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  
  10. mai 2005. aasta otsus kohtuasjas C-400/99: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2005:275, punkt 34.

3

vs

(4)  
  20. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas T-246/99: Tirrenia di Navigazione SpA jt vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2007:186.

4

vs.

(5)  Komisjoni 21. juuni 2001. aasta otsus 2001/851/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevandusettevõtjale Tirrenia de Navigazione (EÜT L 318, 4.12.2001, lk 9).

5

(6)  Komisjoni 16. märtsi 2004. aasta otsus 2005/163/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevaühingutele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern) (ELT L 53, 26.2.2005, lk 29).

6

(7)  
  4. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas T-265/04: Tirrenia di Navigazione SpA jt vs.Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2009:48.

7

vs.

(8)  2009. aasta kohtuotsuse punktid 97–134.

8

(9)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

9

(10)  2009. aasta kohtuotsuse punktid 140–148.

10

(11)  Nimelt: i) kohustus pidada alates 2004. aastast eraldi raamatupidamist iga avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatava liini kohta, mida teenindavad Adriatica/Tirrenia, Siremar, Saremar Toremar ja Caremar; ii) Caremarile sõitjateveo teenuste osutamiseks Napoli–Capri regulaar-kiirliinil antava abi peatamine; iii) Caremarile reisijateveo teenuse osutamiseks Napoli–Procida–Ischia regulaar-kiirliinil teenuse osutamise netokahjumi katmise eesmärgil antava abi piiramine; iv) regulaar-kiirliini graafikujärgse sõitjateveo mahu vähendamine Napoli–Procida–Ischia liinil.

11

(12)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 [praegune ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2] kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

13

(14)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

14

(15)  
  ELT C 28, 1.2.2012, lk 18.

15

(16)  
  ELT C 84, 22.3.2013, lk 58.

16

(17)  Adriatica poolt 2000. aastal veetud 596 943 sõitjast sõitis 397 146 Aadria mere kesk- ja lõunaosas – sellest 334 639 Itaalia ja Albaania vahel – ja 161 024 ühendustel Tremiti saarestiku saartega.

17

(18)  Adriatica poolt 2000. aastal veetud kaupade 779 223 meetrist veeti 306 124 Aadria mere kesk- ja lõunaosa liinidel – sellest 235 542 Itaalia ja Albaania vahel – ja 473 099 ühendustel Sitsiilia saarega.

18

(19)  Adriatica peatas tegevuse sellel liinil 1999. aasta oktoobris Itaalia transpordiministeeriumi taotluse alusel. Aastatel 2000–2004 ei osutanud Adriatica sellel liinil oma laevadega teenuseid ja piirdus oma tegevuses 7. veebruari 1970. aasta rahvusvahelise reisijate ja pagasi raudteeveo konventsiooniga, mille osaline Adriatica oli, hõlmatud sõitjateveoteenuse tagamisega kolmandate isikutega sõlmitud lepingute alusel.

19

(20)  Neljal äriühingu teenindatud regulaarliinil registreeriti kella 6.00 ja 22.00 vahel keskmiselt üks väljasõit tunnis.

20

(21)  Vastavalt 20. detsembri 1956. aasta dekreet-seadusele nr 1379, 25. juuni 1957. aasta dekreet-seadusele nr 444, 26. mai 1959. aasta seadusele nr 351, 2. veebruari 1961. aasta seadusele nr 32 ja 2. veebruari 1962. aasta seadusele nr 40.

21

(22)  
  23. juuni 1977. aasta seadusega nr 373, mis käsitleb suure riikliku tähtsusega mereveoteenuste restruktureerimist.

22

(23)  Eelkõige ühendused Trieste ja teiste Itaalia Friuli Venezia Giulia piirkonna sadamate ning Aadria mere kesk- ja lõunapoolse osa lääne- ja idaranniku ning Joonia mere ja Vahemere idaosa vahel.

23

(24)  Itaalia ametiasutused esitasid 2001. aasta kulud tuhandetes eurodes. Allpool esitatud tabelite jaoks arvutati need ümber liirideks, võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 1. jaanuaril 1999 vastu võetud euro ümberarvestuskursse, st 1 euro = 1 936,27 liiri.

24

(25)  Andmed pärinevad Price Waterhouse Coopersi uuringust „Valutazione dei criteri di predisposizione dei conti economici gestionali per linea e stagionalitá relativi agli esercizi 1992-1999“, mida Itaalia ametiasutused on täiendanud 2000. ja 2001. aasta andmetega. Uuringus esitatakse Tirrenia kontserni äriühingute analüütiline raamatupidamisarvestus ning antakse hinnang iga liini tegevuskuludele ja -tuludele.

25

(26)  1992. aastal tegi Saremar neljal teenindataval liinil kokku 18 000 sõitu. 2000. aastal tehti umbes 20 000 sõitu.

26

(27)  2000. aastal tegi Toremar kõikidel liinidel 9 097 sõitu võrreldes 8 300 sõiduga 1992. aastal.

27

(28)  2000. aastal tegi Caremar oma liinidel 12 872 sõitu (1992. aastal 15 650).

28

(29)  Kuna Tirrenia omandas 18. märtsi 2004. aasta otsuse kohaselt Adriatica olemasoleva äritegevuse, ei ole teatavad andmed Adriatica kohta alates 2004. aastast kättesaadavad.

29

(30)  Ümberarvestuskurss: 1 euro = 1 936,27 Itaalia liiri.

30

(31)  Itaalia ametiasutused väitsid, et Tirrenia kontserni äriühingutele antud toetustest oli komisjoni teavitatud juba ammu enne ametliku uurimismenetluse algatamist. Lisaks liigitas komisjon 1992. aastal juhtumi halduseesmärkidel ümber olemasolevaks numbri E 5/1992 all. Kuni 1995. aastani viidati kogu komisjoni ja Itaalia vahelises kirjavahetuses E-numbrit kandvale toimikule. 1995. aastal hakkas komisjon taas viitama NN-numbrile.

31

(32)  
  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasja C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ECLI:EU:C:2003:415.

32

vs

(33)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).

33

(34)  St klausel, millega jäetakse õigusliku stabiilsuse huvides uute eeskirjade kohaldamisalast välja teatava aja jooksul jätkuvad õigussuhted.

34

(35)  2009. aasta kohtuotsuse punktid 147–148.

35

(36)  
  10. mai 2005. aasta otsus kohtuasjas C-400/99: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2005:275.

36

vs

(37)  Vt 2001. aasta otsuse põhjendus 33.

37

(38)  
  Ibidem.

38

Ibidem

(39)  Seaduse 856/1986 artikli 12 kohaselt määras riik igal aastal kindlaks sõitjateveo- ja kaubaveotariifid. Asjaomased äriühingud võisid riigile soovitada hinnamuudatusi, mida nad pidasid vajalikuks. Neid ettepanekuid arutati ministeeriumidevahelise konsultatsiooni käigus.

39

(40)  Adriatica puhul esitasid Itaalia ametiasutused aastate 2004–2008 kohta (kui Tirrenia võttis äriühingu üle) Tirrenia registreeritud kogukulud ja tegevustulu (endistel Adriatica liinidel).

40

(41)  Aastatel 2001–2008 investeeritud kapitalilt saadud tulu absoluutsummad olid järgmised: Saremar – 2001. aastal 555 500 eurot ja 2008. aastal 855 000 eurot; Toremar – 2001. aastal 1 566 700 eurot ja 2008. aastal 1 699 000 eurot; Siremar – 2001. aastal 2 194 000 eurot ja 2008. aastal 2 060 000 eurot; Caremar – 2001. aastal 1 739 700 eurot ja 2008. aastal 1 874 000 eurot. Adriatica kohta on andmed kättesaadavad ainult kuni 2004. aastani, st enne selle omandamist Tirrenia poolt.

41

(42)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9), mis asendab alates 14. oktoobrist 2015 menetlusmäärust.

42

(43)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1), mida on muudetud määrusega (EL) 2015/2282.

43

(44)  Vt 9. augusti 1994. aasta otsus kohtuasjas C-44/93: Namur-Les Assurances du Crédit SA vs. Office National du Ducroire ja Belgia riik, ECLI:EU:C:1994:311, punktid 13 ja 16, ning 30. aprilli 2002. aasta otsus kohtuasjas liidetud kohtuasjades T-195/01 ja T-207/01: Gibraltar vs. komisjon, ECLI:EU:T:2002:111, punkt 111.

44

vs.

vs.

(45)  
  9. augusti 1994. aasta otsus kohtuasjas C-44/93: Namur-Les Assurances du Crédit SA vs. Office National du Ducroire ja Belgia riik, ECLI:EU:C:1994:311, punkt 28, ja 16. detsembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06:, Madalmaad vs. komisjon, ECLI:EU:T:2010:525, punkt 180. Vt ka EFTA kohtu 22. augusti 2011. aasta otsus kohtuasjas E-14/10: Konkurrenten.no vs. EFTA järelevalveamet, punkt 57.

45

vs.

vs.

vs.

(46)  Vt ka 25. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas T-332/06: Alcoa Trasformazioni vs. komisjon, ECLI:EU:T:2009:79, punkt 132; 11. juuni 2009. aasta otsus kohtuasjas T-222/04: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:T:2009:194, punktid 99–101; 20. septembri 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-394/08, T-408/08, T-453/08 ja T-454/08:, Regione autonoma della Sardegna jt vs. komisjon, ECLI:EU:T:2011:493, punktid 176–179; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. märts 2012, Itaalia Vabariik vs. komisjon, C-200/11 P, ECLI:EU:C:2012:165, punktid 30–31.

46

vs.

vs.

vs.

vs.

(47)  2009. aasta kohtuotsuse punktid 123 ja 124.

47

(48)  Dekreet 2081/1936 tühistati 1974. aastal ja dekreet 2082/1936 tühistati 2008. aastal.

48

(49)  Kohtuotsus, Üldkohus, 4. september 2009, Itaalia vs. komisjon, T-211/05, ECLI:EU:T:2009:304, punktid 76–78, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. juuli 2011, Alcoa Trasformazioni, C-194/09 P, ECLI:EU:C:2011:497, punkt 127.

49

vs.

(50)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

50

(51)  Vt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4), punkt 46.

51

(52)  Merekabotaaži määruse artiklis 4 nähakse liikmesriikidele ette võimalus sõlmida avaliku teenindamise lepinguid laevandusettevõtjatega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena. Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 on sätestatud veel, et avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisel võivad liikmesriigid esitada ainult nõudeid, mis käsitlevad teenindatavaid sadamaid, regulaarsust, pidevust, sagedust, suutlikkust teenust osutada, tasumäärasid ja laevaperet, ning et kõikidele ühenduse laevaomanikele peab vajaduse korral maksma hüvitist avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest.

52

(53)  Komisjoni teatis K(2004) 43 — Ühenduse suunised meretranspordile antava riigiabi kohta (ELT C 13, 17.1.2004, lk 3).

53

(54)  Protokolli artikliga 5 anti Adriaticale ja Albaania äriühingule Transship ülesanne korraldada kõnealuse liini teenindamist.

54

(55)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtete finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

55

(56)  Näiteks rahastas Banco di Napoli 1999. aastal kahe kiirlaeva soetamist kümneaastase tähtajaga laenuga 160 miljardi liiri ulatuses Euribori kuuekuuse muutuva intressimääraga, mida suurendatakse 0,40 %. Itaalia ametiasutuste poolt edastatud teabest selgub, et sama krediidiasutus andis samal ajavahemikul teistele suurettevõtjatele krediiti praktiliselt samadel tingimustel.

56

(57)  Vt 21. mai 1980. aasta otsus kohtuasjas C-73/79: komisjon vs. Itaalia, ECLI:EU:C:1980:129, punkt 11; 15. juuni 1993. aasta otsus kohtuasjas C-225/91: Matra SA vs. komisjon, ECLI:EU:C:1993:239, punkt 41 ja 19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2000:467, punkt 78.

57

vs

vs

vs

(58)  
  15. juuni 1993. aasta otsus kohtuasjas C-225/91: Matra SA vs. komisjon, ECLI:EU:C:1993:239, punktid 42 ja 43.

58

vs.

,

(59)  Komisjoni 9. detsembri 1998. aasta otsus 1999/271/EÜ EÜ asutamislepingu artiklis 85 käsitletava menetluse kohta (IV/34466 – Kreeka praamid) (EÜT L 109, 27.4.1999, lk 24), kinnitatud selles küsimuses Üldkohtu 11. detsembri 2003. aasta otsusega kohtuasjas T-61/99: Adriatica di Navigazione vs. komisjon, ECLI:EU:T:2003:335.

59

vs

(60)  Kohtumäärus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2006, Adriatica di Navigazione vs. komisjon, C-111/04 P, ECLI:EU:C:2006:105.

60

vs

(61)  Kuna (16. märtsi 2004. aasta) 2005. aasta otsust menetleti Euroopa Kohtus 24. juunist 2004 kuni 4. märtsini 2009, algas kümneaastane aegumistähtaeg pärast komisjoni viimast meedet kõnealuse meetme suhtes, peatus kohtumenetluse ajaks ning aegus 2018. aasta novembri lõpus (26. november 2018).

61

(62)  
  12. juuli 1973. aasta otsus kohtuasjas C-70/72: komisjon vs. Saksamaa, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

62

vs

(63)  
  21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon, ECLI:EU:C:1990:125, punkt 66.

63

vs

(64)  
  17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-75/97: Belgia vs. komisjon, ECLI:EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65.

64

vs

(65)  Selle summa arvutas välja 3. detsembri 2004. aasta ministeeriumidevahelise määruse alusel loodud töörühm.

65

(66)  
  21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-303/88: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:1991:136, punkt 57. Abi tagasimaksmisega peab abisaaja kaotama eelise, mis tal oli varem turul olnud, ja abieelne olukord taastatakse.

66

vs.

(67)  Euroopa Kohtu 7. märtsi 2018. aasta otsus kohtuasjas C-127/16 P: SNCF Mobilité vs. komisjon, ECLI:EU:C:2018:165, punkt 113.

67

vs

(68)  Euroopa Kohtu 8. mai 2003. otsus liidetud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00: Itaalia Vabariik ja SIM 2 Multimedia SpA vs. komisjon, ECLI:EU:C:2003:252.

68

vs

(69)  Komisjoni 17. septembri 2008. aasta otsus riigiabi nr 321/2008, nr 322/2008 ja nr 323/2008 kohta – Kreeka – ettevõtja Olympic Airlines/Olympic Airways Services teatava vara müük; komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsus riigiabi N 510/2008 kohta – Itaalia – Alitalia varade müük; komisjoni 4. aprilli 2012 aasta otsus riigiabi SA.34547 kohta – Prantsusmaa – Sernami kontserni vara üleandmine tema saneerimismenetluse käigus.

69

(70)  Need näitajad kinnitas Üldkohus oma 28. märtsi 2012. aasta otsuses kohtuasjas T-123/09: Ryanair vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:164, millega kinnitati Alitalia kohta tehtud otsust.

70

vs.

,

(71)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

71

---

| 12.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/45

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1412,

2. märts 2020,

meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Tirrenia di Navigazione ja selle omandaja Compagnia Italiana di Navigazione suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1110 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 5. oktoobril 2011 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse mitme meetme suhtes, mida Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni (2) äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“). Uurimine puudutas muu hulgas alates 1. jaanuarist 2009 äriühingule Tirrenia di Navigazione (edaspidi „Tirrenia”) mitme laevaliini teenindamise eest makstud hüvitisi ja erastamisprotsessi (vt punkt 2.3.3), mille tulemusena omandas Tirrenia äriüksuse (vt ka põhjendus 27) äriühing Compagnia Italiana di Navigazione (edaspidi „CIN“). |
| --- | --- |

(1)

5. oktoobril 2011 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse mitme meetme suhtes, mida Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni (2) äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“). Uurimine puudutas muu hulgas alates 1. jaanuarist 2009 äriühingule Tirrenia di Navigazione (edaspidi „Tirrenia”) mitme laevaliini teenindamise eest makstud hüvitisi ja erastamisprotsessi (vt punkt 2.3.3), mille tulemusena omandas Tirrenia äriüksuse (vt ka põhjendus 27) äriühing Compagnia Italiana di Navigazione (edaspidi „CIN“).

2

| (2) | 2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(2)

2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (3) | Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile oma märkused järgmised isikud: erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, Pan Med Lines (edaspidi „Pan Med“), CIN ja Grandi Navi Veloci (edaspidi ka „GNV“) (vt punkt 5). Ta edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida. Itaalia ühtki märkust ei esitanud. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile oma märkused järgmised isikud: erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, Pan Med Lines (edaspidi „Pan Med“), CIN ja Grandi Navi Veloci (edaspidi ka „GNV“) (vt punkt 5). Ta edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida. Itaalia ühtki märkust ei esitanud.

| (4) | Itaalia ametiasutused teatasid 10. jaanuaril 2012 ametlikult (väidetavalt õiguskindluse huvides) avaliku teenindamise lepingute projektist (edaspidi „lepingud“), mis tuleks sõlmida Tirrenia ja Siremari äriüksuse tulevaste omandajatega ja mille alusel makstaks viimastele hüvitist. 24. jaanuaril 2012, 4. veebruaril 2012 ja 3. juulil 2012 palus komisjon Itaalia ametiasutustelt teatatud meetmete kohta lisateavet. Itaalia ametiasutused edastasid kõnealuse teabe 9. veebruari 2012. aasta, 11. mai 2012. aasta ja 19. juuli 2012. aasta kirjas. Itaalia ametiasutused teatasid 19. juuli 2012. aasta kirjas komisjonile ka sellest, et eelmisel päeval sõlmiti Itaalia riigi ja CINi vaheline uus leping. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia ametiasutused teatasid 10. jaanuaril 2012 ametlikult (väidetavalt õiguskindluse huvides) avaliku teenindamise lepingute projektist (edaspidi „lepingud“), mis tuleks sõlmida Tirrenia ja Siremari äriüksuse tulevaste omandajatega ja mille alusel makstaks viimastele hüvitist. 24. jaanuaril 2012, 4. veebruaril 2012 ja 3. juulil 2012 palus komisjon Itaalia ametiasutustelt teatatud meetmete kohta lisateavet. Itaalia ametiasutused edastasid kõnealuse teabe 9. veebruari 2012. aasta, 11. mai 2012. aasta ja 19. juuli 2012. aasta kirjas. Itaalia ametiasutused teatasid 19. juuli 2012. aasta kirjas komisjonile ka sellest, et eelmisel päeval sõlmiti Itaalia riigi ja CINi vaheline uus leping.

| (5) | 7. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas (vt punkt 2.2) seoses i) Tirreniale antud päästmisabi ebaseadusliku pikendamisega ja ii) avaliku teenuse hüvitisega, mis maksti CINile Itaalia riigiga sõlmitud uue lepingu alusel. Komisjon võttis selle otsuse muudetud versiooni (4) vastu 19. detsembril 2012 (edaspidi „2012. aasta otsus“). |
| --- | --- |

(5)

7. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas (vt punkt 2.2) seoses i) Tirreniale antud päästmisabi ebaseadusliku pikendamisega ja ii) avaliku teenuse hüvitisega, mis maksti CINile Itaalia riigiga sõlmitud uue lepingu alusel. Komisjon võttis selle otsuse muudetud versiooni (4) vastu 19. detsembril 2012 (edaspidi „2012. aasta otsus“).

4

| (6) | 2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(6)

2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (7) | Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile märkusi järgmised isikud: CIN, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja Pan Med (vt punkt 5). Komisjon edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida. Itaalia ühtki märkust ei esitanud. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile märkusi järgmised isikud: CIN, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja Pan Med (vt punkt 5). Komisjon edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida. Itaalia ühtki märkust ei esitanud.

| (8) | 5. oktoobril 2012 sõlmis komisjon lepingu äriühinguga Ecorys Netherlands BV, et viimane koostaks talle kahe alternatiivse stsenaariumi alusel hinnangu Tirrenia asjaomaste müüki pandud varade turuväärtuse kohta (vt punkt 2.3.3.5). Ecorys esitas oma lõpliku aruande 4. septembril 2013 (edaspidi „Ecorysi aruanne“). Komisjon edastas selle aruande Itaaliale 27. septembril 2013. Itaalia esitas oma märkused Ecorysi aruande kohta, sealhulgas oma sõltumatu eksperdi Banca Profilo koostatud vastuhinnangu 17. detsembri 2013. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

5. oktoobril 2012 sõlmis komisjon lepingu äriühinguga Ecorys Netherlands BV, et viimane koostaks talle kahe alternatiivse stsenaariumi alusel hinnangu Tirrenia asjaomaste müüki pandud varade turuväärtuse kohta (vt punkt 2.3.3.5). Ecorys esitas oma lõpliku aruande 4. septembril 2013 (edaspidi „Ecorysi aruanne“). Komisjon edastas selle aruande Itaaliale 27. septembril 2013. Itaalia esitas oma märkused Ecorysi aruande kohta, sealhulgas oma sõltumatu eksperdi Banca Profilo koostatud vastuhinnangu 17. detsembri 2013. aasta kirjaga.

| (9) | Oma 22. jaanuari 2014. aasta otsusega (edaspidi „2014. aasta otsus“) (6) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse mitmesuguste meetmete suhtes, mida Sardiinia maakond oli võtnud äriühingu Saremar kasuks. 2017. aastal jättis Üldkohus rahuldamata kaebuse, mille Saremar ja maakond selle otsuse peale esitasid (7). |
| --- | --- |

(9)

Oma 22. jaanuari 2014. aasta otsusega (edaspidi „2014. aasta otsus“) (6) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse mitmesuguste meetmete suhtes, mida Sardiinia maakond oli võtnud äriühingu Saremar kasuks. 2017. aastal jättis Üldkohus rahuldamata kaebuse, mille Saremar ja maakond selle otsuse peale esitasid (7).

6

7

| (10) | 12. veebruaril 2016, 29. mail 2018, 18. septembril 2018, 10. oktoobril 2018 ja 22. novembril 2018 esitas Grimaldi Euromed S.p.A. (edaspidi „Grimaldi”) komisjonile punktis 6 kirjeldatud teabe. Grimaldi taotlusel kohtusid komisjoni talitused 17. juulil 2018 ka äriühingu esindajaga. |
| --- | --- |

(10)

12. veebruaril 2016, 29. mail 2018, 18. septembril 2018, 10. oktoobril 2018 ja 22. novembril 2018 esitas Grimaldi Euromed S.p.A. (edaspidi „Grimaldi”) komisjonile punktis 6 kirjeldatud teabe. Grimaldi taotlusel kohtusid komisjoni talitused 17. juulil 2018 ka äriühingu esindajaga.

| (11) | 25. jaanuaril 2018, 29. märtsil 2018 ja 31. augustil 2018 palus komisjon Itaalia ametiasutustelt lisateavet. Itaalia ametiasutused esitasid selle teabe 26. aprillil 2018, 31. mail 2018, 2. novembril 2018 ja 11. detsembril 2018. 23. ja 24. jaanuaril 2019 kohtusid komisjoni talitused Roomas Itaalia ametiasutustega. Järgnevatel kuudel esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni poolt sellel kohtumisel palutud lisateabe. |
| --- | --- |

(11)

25. jaanuaril 2018, 29. märtsil 2018 ja 31. augustil 2018 palus komisjon Itaalia ametiasutustelt lisateavet. Itaalia ametiasutused esitasid selle teabe 26. aprillil 2018, 31. mail 2018, 2. novembril 2018 ja 11. detsembril 2018. 23. ja 24. jaanuaril 2019 kohtusid komisjoni talitused Roomas Itaalia ametiasutustega. Järgnevatel kuudel esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni poolt sellel kohtumisel palutud lisateabe.

| (12) | Käesolev otsus puudutab üksnes Tirrenia ja CINi suhtes võetud võimalikke abimeetmeid, nagu on täpsustatud põhjenduses 31. Kõiki ülejäänud meetmeid, mida käsitletakse 2011. ja 2012. aasta otsustes, uuritakse juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi ning seetõttu ei kuulu need käesoleva otsuse kohaldamisalasse. Eelkõige puudutavad need ülejäänud meetmed endise Tirrenia kontserni teisi äriühinguid. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus puudutab üksnes Tirrenia ja CINi suhtes võetud võimalikke abimeetmeid, nagu on täpsustatud põhjenduses 31. Kõiki ülejäänud meetmeid, mida käsitletakse 2011. ja 2012. aasta otsustes, uuritakse juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi ning seetõttu ei kuulu need käesoleva otsuse kohaldamisalasse. Eelkõige puudutavad need ülejäänud meetmed endise Tirrenia kontserni teisi äriühinguid.

2.   TAUST JA UURITAVATE MEETMETE KIRJELDUS

TAUST JA UURITAVATE MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Üldine raamistik

Üldine raamistik

2.1.1.   Esialgsed lepingud

Esialgsed lepingud

| (13) | Tirrenia kontserni omanik oli pikka aega Itaalia riik äriühingu Fintecna (8) kaudu ning alguses kuulus kontserni kuus äriühingut, nimelt Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Need äriühingud osutasid mereveoteenuseid Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud eraldi avaliku teenindamise lepingute alusel, mis kehtisid kakskümmend aastat ajavahemikus 1989. aasta jaanuarist 2008. aasta detsembrini (edaspidi „esialgsed lepingud“). Äriühingule Fintecna kuulus kogu äriühingu Tirrenia aktsiakapital, Tirrenial omakorda kuulusid piirkondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar. 2004. aastal ühendati Tirreniaga Adriatica, kes teenindas mitut mereveoliini Itaalia ja Albaania/Horvaatia/Kreeka/Montenegro vahel. |
| --- | --- |

(13)

Tirrenia kontserni omanik oli pikka aega Itaalia riik äriühingu Fintecna (8) kaudu ning alguses kuulus kontserni kuus äriühingut, nimelt Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Need äriühingud osutasid mereveoteenuseid Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud eraldi avaliku teenindamise lepingute alusel, mis kehtisid kakskümmend aastat ajavahemikus 1989. aasta jaanuarist 2008. aasta detsembrini (edaspidi „esialgsed lepingud“). Äriühingule Fintecna kuulus kogu äriühingu Tirrenia aktsiakapital, Tirrenial omakorda kuulusid piirkondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar. 2004. aastal ühendati Tirreniaga Adriatica, kes teenindas mitut mereveoliini Itaalia ja Albaania/Horvaatia/Kreeka/Montenegro vahel.

8

| (14) | Nende avaliku teenindamise lepingute eesmärk oli tagada peamiselt Mandri-Itaalia ning Sitsiilia ja Sardiinia, samuti väiksemate Itaalia saarte vahelise mereveo teenuste regulaarne ja usaldusväärne osutamine. Selleks andis Itaalia riik rahalist abi toetustena, mis maksti otse igale Tirrenia kontserni äriühingule. |
| --- | --- |

(14)

Nende avaliku teenindamise lepingute eesmärk oli tagada peamiselt Mandri-Itaalia ning Sitsiilia ja Sardiinia, samuti väiksemate Itaalia saarte vahelise mereveo teenuste regulaarne ja usaldusväärne osutamine. Selleks andis Itaalia riik rahalist abi toetustena, mis maksti otse igale Tirrenia kontserni äriühingule.

| (15) | Tirrenia on osutanud mereveoteenuseid mitmel segaveoliinil (sõitjad, sõidu- ja veoautod) ning ka mõnel kaubaveoliinil, peamiselt Mandri-Itaalia ja vastavalt Sardiinia, Sitsiilia ja Tremiti saarte vahel, samuti Sardiinia ja Sitsiilia vahel. Täpsed liinid on nimetatud allpool. |
| --- | --- |

(15)

Tirrenia on osutanud mereveoteenuseid mitmel segaveoliinil (sõitjad, sõidu- ja veoautod) ning ka mõnel kaubaveoliinil, peamiselt Mandri-Itaalia ja vastavalt Sardiinia, Sitsiilia ja Tremiti saarte vahel, samuti Sardiinia ja Sitsiilia vahel. Täpsed liinid on nimetatud allpool.

| (16) | 6. augustil 1999 algatas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga, mida maksti esialgsete lepingute alusel kuuele tollal Tirrenia kontserni moodustanud äriühingule. |
| --- | --- |

(16)

6. augustil 1999 algatas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga, mida maksti esialgsete lepingute alusel kuuele tollal Tirrenia kontserni moodustanud äriühingule.

| (17) | Uurimise käigus taotlesid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et teha esmajärjekorras Tirreniat puudutav lõppotsus. Taotlust põhjendati Itaalia ametiasutuste plaaniga jätkata kontserni erastamist, alustades Tirreniast, ja nende kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi seoses selle äriühinguga. |
| --- | --- |

(17)

Uurimise käigus taotlesid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et teha esmajärjekorras Tirreniat puudutav lõppotsus. Taotlust põhjendati Itaalia ametiasutuste plaaniga jätkata kontserni erastamist, alustades Tirreniast, ja nende kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi seoses selle äriühinguga.

| (18) | Komisjon nõustus Itaalia ametiasutuste taotlusega ja lõpetas komisjoni otsusega 2001/851/EÜ (9) Tirreniale antud abi suhtes algatatud menetluse (edaspidi „2001. aasta otsus“). Abi tunnistati siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et Itaalia ametiasutused võtavad teatavad kohustused. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon nõustus Itaalia ametiasutuste taotlusega ja lõpetas komisjoni otsusega 2001/851/EÜ (9) Tirreniale antud abi suhtes algatatud menetluse (edaspidi „2001. aasta otsus“). Abi tunnistati siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et Itaalia ametiasutused võtavad teatavad kohustused.

9

| (19) | Komisjon tunnistas oma 16. märtsil 2004. aastal vastu võetud otsusega 2005/163/EÜ (10) (edaspidi „2004. aasta otsus“) Itaalia poolt Tirrenia kontserni muudele äriühingutele kui Tirrenia (11) makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad mitu kohustust, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Otsus põhines 1992.–2001. aasta raamatupidamisandmetel ja sisaldas teatavaid tingimusi, mille eesmärk oli tagada hüvitise kokkusobivus siseturuga kogu esialgsete lepingute kehtivuse ajal. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon tunnistas oma 16. märtsil 2004. aastal vastu võetud otsusega 2005/163/EÜ (10) (edaspidi „2004. aasta otsus“) Itaalia poolt Tirrenia kontserni muudele äriühingutele kui Tirrenia (11) makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad mitu kohustust, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Otsus põhines 1992.–2001. aasta raamatupidamisandmetel ja sisaldas teatavaid tingimusi, mille eesmärk oli tagada hüvitise kokkusobivus siseturuga kogu esialgsete lepingute kehtivuse ajal.

10

11

| (20) | 4, märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (12) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2004. aasta otsuse. Käesolev otsus ei piira pärast 2009. aasta kohtuotsust algatatud ja praegu käimasolevat menetlust. |
| --- | --- |

(20)

4, märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (12) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2004. aasta otsuse. Käesolev otsus ei piira pärast 2009. aasta kohtuotsust algatatud ja praegu käimasolevat menetlust.

12

2.1.2.   Esialgsete lepingute pikendamine

Esialgsete lepingute pikendamine

| (21) | 30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduse nr 207 (mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14) artiklis 26 sätestati, et esialgseid lepinguid (sealhulgas Tirrenia suhtes kohaldatavat lepingut), mis pidid esialgu kehtima kuni 31. detsembrini 2008, pikendatakse ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(21)

30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduse nr 207 (mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14) artiklis 26 sätestati, et esialgseid lepinguid (sealhulgas Tirrenia suhtes kohaldatavat lepingut), mis pidid esialgu kehtima kuni 31. detsembrini 2008, pikendatakse ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2009.

| (22) | 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166 (edaspidi „2009. aasta seadus“) artiklis 19b sätestati, et seoses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisega loobub emaettevõtja Tirrenia osalusest piirkondlikes äriühingutes (v.a Siremar) ilma mis tahes tasu maksmiseta järgmiselt:






  1) | Caremar antakse üle Campania maakonnale. Seejärel annab Campania maakond Lazio maakonnale üle tegutseva kontserni, (13) mis korraldab alates sellest hetkest Laziomari nime all eraldiseisva äriüksusena ühenduse pidamist Ponziane saartega; |
| --- | --- | --- |

(22)

25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166 (edaspidi „2009. aasta seadus“) artiklis 19b sätestati, et seoses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisega loobub emaettevõtja Tirrenia osalusest piirkondlikes äriühingutes (v.a Siremar) ilma mis tahes tasu maksmiseta järgmiselt:

1)

Caremar antakse üle Campania maakonnale. Seejärel annab Campania maakond Lazio maakonnale üle tegutseva kontserni, (13) mis korraldab alates sellest hetkest Laziomari nime all eraldiseisva äriüksusena ühenduse pidamist Ponziane saartega;

13

| 2) | Saremar antakse üle Sardiinia maakonnale; |
| --- | --- |

2)

Saremar antakse üle Sardiinia maakonnale;

| 3) | Toremar antakse üle Toscana maakonnale. |
| --- | --- |

3)

Toremar antakse üle Toscana maakonnale.

| (23) | Ühtlasi oli 2009. aasta seaduses sätestatud, et Itaalia riik ning Tirrenia ja Siremar lepivad 31. detsembriks 2009 kokku uued lepingud. Samuti kavatseti piirkondlike liinide teenindamine kinnitada avaliku teenindamise lepingute projektides, mille Saremar, Toremar ja Caremar lepivad piirkondlike omavalitsustega kokku vastavalt 31. detsembriks 2009 (Sardiinia ja Toscanaga) ja 28. veebruariks 2010 (Campania ja Lazioga). Uute lepingute / avaliku teenindamise lepingute projektide suhtes pidi välja kuulutatama hankemenetlus äriühingute endi osalusel ja seejärel, pärast kõigi nende äriühingute erastamise elluviimist, kavatseti need ostjatega allkirjastada (14). |
| --- | --- |

(23)

Ühtlasi oli 2009. aasta seaduses sätestatud, et Itaalia riik ning Tirrenia ja Siremar lepivad 31. detsembriks 2009 kokku uued lepingud. Samuti kavatseti piirkondlike liinide teenindamine kinnitada avaliku teenindamise lepingute projektides, mille Saremar, Toremar ja Caremar lepivad piirkondlike omavalitsustega kokku vastavalt 31. detsembriks 2009 (Sardiinia ja Toscanaga) ja 28. veebruariks 2010 (Campania ja Lazioga). Uute lepingute / avaliku teenindamise lepingute projektide suhtes pidi välja kuulutatama hankemenetlus äriühingute endi osalusel ja seejärel, pärast kõigi nende äriühingute erastamise elluviimist, kavatseti need ostjatega allkirjastada (14).

14

| (24) | Selleks pikendati 2009. aasta seadusega esialgsete lepingute (sealhulgas Tirrenia suhtes kohaldatava lepingu) kehtivust alates 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010. |
| --- | --- |

(24)

Selleks pikendati 2009. aasta seadusega esialgsete lepingute (sealhulgas Tirrenia suhtes kohaldatava lepingu) kehtivust alates 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010.

| (25) | 2009. aasta seadusega kehtestati ka teenuste osutamise eest makstava iga-aastase hüvitise kindlad ülemmäärad kehtivusega alates 2010. aastast (nii pikendatud esialgsete lepingute alusel kui ka uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute alusel) kogusummas 184 942 251 eurot järgmiselt.

  Tabel 1


  Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad







  Äriühing | Iga-aastane maksimumhüvitis (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642 |
| Siremar | 55 694 895 |
| Saremar | 13 686 441 |
| Toremar | 13 005 441 |
| Caremar | 29 869 832  (15) |

(25)

2009. aasta seadusega kehtestati ka teenuste osutamise eest makstava iga-aastase hüvitise kindlad ülemmäärad kehtivusega alates 2010. aastast (nii pikendatud esialgsete lepingute alusel kui ka uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute alusel) kogusummas 184 942 251 eurot järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad

Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad

Äriühing

Iga-aastane maksimumhüvitis (eurodes)

Tirrenia

72 685 642

Siremar

55 694 895

Saremar

13 686 441

Toremar

13 005 441

Caremar

29 869 832  (15)

15

| (26) | Lisaks sätestati 1. oktoobri 2010. aasta seaduse nr 163 (millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, edaspidi „2010. aasta seadus“) artiklis 1 esialgsete lepingute (sealhulgas Tirrenia suhtes kohaldatava lepingu) täiendav pikendamine alates 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks sätestati 1. oktoobri 2010. aasta seaduse nr 163 (millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, edaspidi „2010. aasta seadus“) artiklis 1 esialgsete lepingute (sealhulgas Tirrenia suhtes kohaldatava lepingu) täiendav pikendamine alates 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni.

2.1.3.   Tirrenia erastamine ja uue lepingu sõlmimine

Tirrenia erastamine ja uue lepingu sõlmimine

| (27) | 2010. aasta septembris kuulutati välja pakkumismenetlus (vt punkt 2.3.3), et leida ostja Tirrenia äriüksusele, mis on seotud uue lepinguga mereveoteenuste osutamiseks kaheksa aasta jooksul avaliku teenuse hüvitise eest. Selles kontekstis viidatakse Tirrenia asemel Tirrenia äriüksusele, kuna pakkumismenetlus puudutas ainult neid varasid ja lepinguid, mis on vajalikud omandajaga sõlmitavas uues lepingus kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Tirrenia ülejäänud varad, mida ta kasutas muudel eesmärkidel (näiteks laevad, kinnisvara ja kunstiteosed), tuli müüa eraldi menetluste teel. Peale selle ei puudutanud pakkumismenetlus Tirrenia kohustusi, seega ei antud ostjale üle ühtegi Tirrenia võlga, mis oli kogunenud enne müügi kuupäeva. Praeguseks on erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia endiselt eraldi üksus, ehkki peamine eesmärk on see likvideerida, kui võlausaldajatele on raha tagasi makstud. |
| --- | --- |

(27)

2010. aasta septembris kuulutati välja pakkumismenetlus (vt punkt 2.3.3), et leida ostja Tirrenia äriüksusele, mis on seotud uue lepinguga mereveoteenuste osutamiseks kaheksa aasta jooksul avaliku teenuse hüvitise eest. Selles kontekstis viidatakse Tirrenia asemel Tirrenia äriüksusele, kuna pakkumismenetlus puudutas ainult neid varasid ja lepinguid, mis on vajalikud omandajaga sõlmitavas uues lepingus kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Tirrenia ülejäänud varad, mida ta kasutas muudel eesmärkidel (näiteks laevad, kinnisvara ja kunstiteosed), tuli müüa eraldi menetluste teel. Peale selle ei puudutanud pakkumismenetlus Tirrenia kohustusi, seega ei antud ostjale üle ühtegi Tirrenia võlga, mis oli kogunenud enne müügi kuupäeva. Praeguseks on erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia endiselt eraldi üksus, ehkki peamine eesmärk on see likvideerida, kui võlausaldajatele on raha tagasi makstud.

| (28) | Pärast pakkumismenetluses edukaks tunnistatud pakkumust allkirjastas CIN Tirrenia 25. juulil 2011 äriüksuse omandamise lepingu. Riigi ja CINi vaheline uus leping sõlmiti 18. juulil 2012. Selle põhjal andis riik 19. juulil 2012 Tirrenia äriüksuse omandiõiguse üle CINile. |
| --- | --- |

(28)

Pärast pakkumismenetluses edukaks tunnistatud pakkumust allkirjastas CIN Tirrenia 25. juulil 2011 äriüksuse omandamise lepingu. Riigi ja CINi vaheline uus leping sõlmiti 18. juulil 2012. Selle põhjal andis riik 19. juulil 2012 Tirrenia äriüksuse omandiõiguse üle CINile.

2.2.   2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed

2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed

| (29) | 2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikus uurimismenetluses hinnati järgmisi meetmeid (vt ka punkt 3):






  a) | hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest pikendatud esialgsete lepingute alusel (1. meede); |
| --- | --- | --- |

(29)

2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikus uurimismenetluses hinnati järgmisi meetmeid (vt ka punkt 3):

a)

hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest pikendatud esialgsete lepingute alusel (1. meede);

1. meede

| b) | Tirrenia ja Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine (2. meede); |
| --- | --- |

b)

Tirrenia ja Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine (2. meede);

2. meede

| c) | endise Tirrenia kontserni (16) äriühingute erastamine (3. meede); |
| --- | --- |

c)

endise Tirrenia kontserni (16) äriühingute erastamine (3. meede);

16

3. meede

| d) | tulevaste lepingute / avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest (4. meede); |
| --- | --- |

d)

tulevaste lepingute / avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest (4. meede);

4. meede

| e) | sildumise eesõigus (5. meede); |
| --- | --- |

e)

sildumise eesõigus (5. meede);

5. meede

| f) | meetmed, mis olid sätestatud 2010. aasta seaduses, millega muudeti dekreet-seadust nr 125/2010 (6. meede); |
| --- | --- |

f)

meetmed, mis olid sätestatud 2010. aasta seaduses, millega muudeti dekreet-seadust nr 125/2010 (6. meede);

6. meede

| g) | lisameetmed, mis Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks (7. meede); |
| --- | --- |

g)

lisameetmed, mis Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks (7. meede);

7. meede

| (30) | Oma 2014. aasta otsusega lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses meetmetega, mille Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks eespool viidatud 7. meetmena, välja arvatud üks meede (17). |
| --- | --- |

(30)

Oma 2014. aasta otsusega lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses meetmetega, mille Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks eespool viidatud 7. meetmena, välja arvatud üks meede (17).

17

2.3.   Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus

Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus

| (31) | Käesolevas otsuses käsitletakse ainult põhjenduses 29 loetletud 1.–6. meedet. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt järgmistes punktides. |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas otsuses käsitletakse ainult põhjenduses 29 loetletud 1.–6. meedet. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt järgmistes punktides.

2.3.1.   Riigi ja Tirrenia vahelise esialgse lepingu pikendamine

Riigi ja Tirrenia vahelise esialgse lepingu pikendamine

2.3.1.1.   Avalike teenuste osutamise kohustused

Avalike teenuste osutamise kohustused

| (32) | Tirreniaga sõlmitud esialgse lepingu artiklis 1 nähti ette viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad sadamad, kasutatavate laevade tüüp ja Tirreniale usaldatud teenuste nõutav sagedus. |
| --- | --- |

(32)

Tirreniaga sõlmitud esialgse lepingu artiklis 1 nähti ette viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad sadamad, kasutatavate laevade tüüp ja Tirreniale usaldatud teenuste nõutav sagedus.

| (33) | Itaalia teatas komisjonile, et viimane ministri 20. septembri 2001. aasta käskkirjaga vastu võetud Tirreniat käsitlev viie aasta plaan hõlmab aastaid 2000–2004. See kava kajastab täielikult Itaalia poolt komisjoni 2001. aasta otsuse kontekstis võetud kohustusi (eriti avalike teenuste osutamise korra ulatuse vähendamist). Koostati plaan aastateks 2005–2008, kuid pädevad ministeeriumid ei ole seda ametlikult heaks kiitnud. Selle asemel on valitsus võtnud vastu juhtumipõhiseid otsuseid, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis olulisi muudatusi. Itaalia ametiasutused väitsid, et pikemaajaline kavandamine ei olnud vajalike rahaliste vahendite puuduliku eelarvestamise tõttu enam võimalik. Seetõttu puudutasid tehtud väikesed muudatused peamiselt avalike teenuste vähendamist. |
| --- | --- |

(33)

Itaalia teatas komisjonile, et viimane ministri 20. septembri 2001. aasta käskkirjaga vastu võetud Tirreniat käsitlev viie aasta plaan hõlmab aastaid 2000–2004. See kava kajastab täielikult Itaalia poolt komisjoni 2001. aasta otsuse kontekstis võetud kohustusi (eriti avalike teenuste osutamise korra ulatuse vähendamist). Koostati plaan aastateks 2005–2008, kuid pädevad ministeeriumid ei ole seda ametlikult heaks kiitnud. Selle asemel on valitsus võtnud vastu juhtumipõhiseid otsuseid, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis olulisi muudatusi. Itaalia ametiasutused väitsid, et pikemaajaline kavandamine ei olnud vajalike rahaliste vahendite puuduliku eelarvestamise tõttu enam võimalik. Seetõttu puudutasid tehtud väikesed muudatused peamiselt avalike teenuste vähendamist.

| (34) | Esialgse lepingu kohaselt, mida pikendati ja muudeti (teatavate liinide jaoks), teenindas Tirrenia ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 järgmisi liine:






  — | Genova – Porto Torres: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid madalhooajal (18) avalike teenuste osutamise korra kohaselt ja kõrghooajal ärilistel alustel. Tirrenia osutas avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev teenuseid õhtuste väljumistega mõlemast sadamast vastavalt eelnevalt koostatud sõiduplaanidele, et tagada kindlad ühendused Sardiinia raudteevõrguga. Grandi Navi Veloci, ainus konkurent, kes seda liini samuti asjaomasel perioodil aasta ringi teenindas, tagas madalhooajal ainult kolm iganädalast väljumist. Kui kõrghooajal pakkus Grandi Navi Veloci igapäevast teenindust, ei taganud ta õhtuseid väljumisi mõlemast sadamast. |
| --- | --- | --- |

(34)

Esialgse lepingu kohaselt, mida pikendati ja muudeti (teatavate liinide jaoks), teenindas Tirrenia ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 järgmisi liine:

—

Genova – Porto Torres: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid madalhooajal (18) avalike teenuste osutamise korra kohaselt ja kõrghooajal ärilistel alustel. Tirrenia osutas avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev teenuseid õhtuste väljumistega mõlemast sadamast vastavalt eelnevalt koostatud sõiduplaanidele, et tagada kindlad ühendused Sardiinia raudteevõrguga. Grandi Navi Veloci, ainus konkurent, kes seda liini samuti asjaomasel perioodil aasta ringi teenindas, tagas madalhooajal ainult kolm iganädalast väljumist. Kui kõrghooajal pakkus Grandi Navi Veloci igapäevast teenindust, ei taganud ta õhtuseid väljumisi mõlemast sadamast.

Genova – Porto Torres

18

| — | Civitavecchia–Olbia: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid madalhooajal (19) avalike teenuste osutamise korra kohaselt ja kõrghooajal ärilistel alustel. Tirrenia osutas avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev teenuseid õhtuste väljumistega mõlemast sadamast vastavalt eelnevalt koostatud sõiduplaanidele. Vähemalt osal hinnataval ajavahemikul teenindas SNAV seda liini nii madal- kui ka kõrghooajal. Samas teenindas SNAV seda liini 2008. aastal madalhooajal kõigest kolm korda nädalas ja kõrghooajal iga päev. Näib, et 2009. ja 2010. aastal suurendas SNAV madalhooajal teenindussagedust ja muutis selle igapäevaseks. Pärast 2011. aasta maid, kui Grandi Navi Veloci selle liini teenindamise üle võttis, lõpetas SNAV sellel tegutsemise. Seejärel otsustas Grandi Navi Veloci seda liini teenindada ainult kõrghooajal. Teiste veoettevõtjate (nt Moby, Sardinia Ferries) tegevus sellel liinil piirdus sel perioodil kõrghooajaga. |
| --- | --- |

—

Civitavecchia–Olbia: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid madalhooajal (19) avalike teenuste osutamise korra kohaselt ja kõrghooajal ärilistel alustel. Tirrenia osutas avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev teenuseid õhtuste väljumistega mõlemast sadamast vastavalt eelnevalt koostatud sõiduplaanidele. Vähemalt osal hinnataval ajavahemikul teenindas SNAV seda liini nii madal- kui ka kõrghooajal. Samas teenindas SNAV seda liini 2008. aastal madalhooajal kõigest kolm korda nädalas ja kõrghooajal iga päev. Näib, et 2009. ja 2010. aastal suurendas SNAV madalhooajal teenindussagedust ja muutis selle igapäevaseks. Pärast 2011. aasta maid, kui Grandi Navi Veloci selle liini teenindamise üle võttis, lõpetas SNAV sellel tegutsemise. Seejärel otsustas Grandi Navi Veloci seda liini teenindada ainult kõrghooajal. Teiste veoettevõtjate (nt Moby, Sardinia Ferries) tegevus sellel liinil piirdus sel perioodil kõrghooajaga.

Civitavecchia–Olbia

19

| — | Napoli–Palermo: 2009. aastal osutas Tirrenia sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra alusel aasta ringi, alates 2010. aastast osutas Tirrenia neid teenuseid madalhooajal avalike teenuste osutamise korra alusel ja kõrghooajal ärilistel alustel. Tirrenia osutas avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev teenuseid õhtuste väljumistega mõlemast sadamast vastavalt eelnevalt koostatud sõiduplaanile. SNAV, tema ainus konkurent, kes seda liini samuti aasta ringi teenindas ja kes pakkus küll igapäevaseid väljumisi, ei oleks kogu pikenduse jooksul siiski taganud samasugust regulaarsust ja järjepidevust nagu Tirrenia (20). Lisaks kasutas SNAV selle liini teenindamiseks palju vanemaid laevu kui Tirrenia ja seega ei pakkunud ta sama kvaliteeti (21). Grandi Navi Veloci teatas, et ta teenindas seda liini 2011. aastal maist detsembrini ja 2012. aastal kogu aasta (vt ka põhjendused 266 ja 267). Grandi Navi Veloci pakkus sellel liinil teenuseid koostöös SNAViga. |
| --- | --- |

—

Napoli–Palermo: 2009. aastal osutas Tirrenia sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra alusel aasta ringi, alates 2010. aastast osutas Tirrenia neid teenuseid madalhooajal avalike teenuste osutamise korra alusel ja kõrghooajal ärilistel alustel. Tirrenia osutas avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev teenuseid õhtuste väljumistega mõlemast sadamast vastavalt eelnevalt koostatud sõiduplaanile. SNAV, tema ainus konkurent, kes seda liini samuti aasta ringi teenindas ja kes pakkus küll igapäevaseid väljumisi, ei oleks kogu pikenduse jooksul siiski taganud samasugust regulaarsust ja järjepidevust nagu Tirrenia (20). Lisaks kasutas SNAV selle liini teenindamiseks palju vanemaid laevu kui Tirrenia ja seega ei pakkunud ta sama kvaliteeti (21). Grandi Navi Veloci teatas, et ta teenindas seda liini 2011. aastal maist detsembrini ja 2012. aastal kogu aasta (vt ka põhjendused 266 ja 267). Grandi Navi Veloci pakkus sellel liinil teenuseid koostöös SNAViga.

Napoli–Palermo

20

21

| — | Genova–Olbia–Arbatax: Tirrenia pakkus sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt vähemalt kolm korda nädalas aasta ringi. Arbataxi teenindati kaks korda nädalas lisapeatusena, olles kõigepealt peatunud Olbias. Hinnataval ajavahemikul teenindas eraettevõtja Moby Genova ja Olbia vahelist liini vaid osa aastast (enamikul aastatel märtsi keskpaigast oktoobri keskpaigani). Samuti tegutses GNV kõrghooajal ainult Genova ja Olbia vahel. Tirrenia oli ainus veoettevõtja, kes teenindas Olbiasse suunduvat liini aasta ringi. Lisaks oli Tirrenia kogu hinnatava ajavahemiku jooksul ainus veoettevõtja, kes pakkus ühendust Arbataxiga. |
| --- | --- |

—

Genova–Olbia–Arbatax: Tirrenia pakkus sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt vähemalt kolm korda nädalas aasta ringi. Arbataxi teenindati kaks korda nädalas lisapeatusena, olles kõigepealt peatunud Olbias. Hinnataval ajavahemikul teenindas eraettevõtja Moby Genova ja Olbia vahelist liini vaid osa aastast (enamikul aastatel märtsi keskpaigast oktoobri keskpaigani). Samuti tegutses GNV kõrghooajal ainult Genova ja Olbia vahel. Tirrenia oli ainus veoettevõtja, kes teenindas Olbiasse suunduvat liini aasta ringi. Lisaks oli Tirrenia kogu hinnatava ajavahemiku jooksul ainus veoettevõtja, kes pakkus ühendust Arbataxiga.

Genova–Olbia–Arbatax

| — | Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev väljumisega mõlemast sadamast aasta ringi. Arbataxi teenindati kaks korda nädalas lisapeatusena. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes teenindas seda liini nii madal- kui ka kõrghooajal. |
| --- | --- |

—

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt iga päev väljumisega mõlemast sadamast aasta ringi. Arbataxi teenindati kaks korda nädalas lisapeatusena. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes teenindas seda liini nii madal- kui ka kõrghooajal.

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

| — | Napoli–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast vähemalt kord nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil segaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal. |
| --- | --- |

—

Napoli–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast vähemalt kord nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil segaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal.

Napoli–Cagliari

| — | Palermo–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast kord nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil segaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal. |
| --- | --- |

—

Palermo–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast kord nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil segaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal.

Palermo–Cagliari

| — | Trapani–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast kord nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil segaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal. |
| --- | --- |

—

Trapani–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast kord nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil segaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal.

Trapani–Cagliari

| — | Termoli – Tremiti saared: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast vähemalt iga päev aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes teenindas seda liini nii madal- kui ka kõrghooajal. |
| --- | --- |

—

Termoli – Tremiti saared: Tirrenia osutas sellel liinil segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast vähemalt iga päev aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes teenindas seda liini nii madal- kui ka kõrghooajal.

Termoli – Tremiti saared

| — | Livorno–Cagliari
   (22): Tirrenia osutas sellel liinil kaubaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt viis korda nädalas aasta ringi. Asjaomasel ajavahemikul pakkusid konkurendid (nt Moby) sellel liinil ainult ühte väljumist nädalas ning katkestasid teenuse osutamise suvisel kõrghooajal ja jõulupühadel. |
| --- | --- |

—

Livorno–Cagliari
   (22): Tirrenia osutas sellel liinil kaubaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt viis korda nädalas aasta ringi. Asjaomasel ajavahemikul pakkusid konkurendid (nt Moby) sellel liinil ainult ühte väljumist nädalas ning katkestasid teenuse osutamise suvisel kõrghooajal ja jõulupühadel.

Livorno–Cagliari

22

| — | Napoli–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil kaubaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt kaks kuni kolm korda nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil kaubaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal (lisaks oma segaveoteenustele samal liinil). |
| --- | --- |

—

Napoli–Cagliari: Tirrenia osutas sellel liinil kaubaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt kaks kuni kolm korda nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus veoettevõtja, kes pakkus sellel liinil kaubaveoteenuseid nii madal- kui ka kõrghooajal (lisaks oma segaveoteenustele samal liinil).

Napoli–Cagliari

| — | Ravenna–Catania: Tirrenia osutas sellel liinil kaubaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast kolm korda nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus kaubaveoettevõtja sellel liinil nii madal- kui ka kõrghooajal. |
| --- | --- |

—

Ravenna–Catania: Tirrenia osutas sellel liinil kaubaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra kohaselt igast sadamast kolm korda nädalas aasta ringi. Kogu pikenduse jooksul oli Tirrenia ainus kaubaveoettevõtja sellel liinil nii madal- kui ka kõrghooajal.

Ravenna–Catania

2.3.1.2.   Eelarve ja kestus

Eelarve ja kestus

| (35) | Järgmises tabelis on esitatud Tirreniale 2009. aastast kuni 2012. aasta juulini makstud iga-aastase hüvitise suurus.

  Tabel 2


  Ajavahemikul 2009. aastast kuni 2012. aasta juulini makstud hüvitis







  Aasta | Hüvitis (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2009 (jaanuar–detsember) | 80 010 000 |
| 2010 (jaanuar–detsember) | 72 685 642 |
| 2011 (jaanuar–detsember) | 72 685 642 |
| 2012 (jaanuar–juuli) | 39 978 409,46  (23) |

(35)

Järgmises tabelis on esitatud Tirreniale 2009. aastast kuni 2012. aasta juulini makstud iga-aastase hüvitise suurus.

Tabel 2

Tabel 2

Ajavahemikul 2009. aastast kuni 2012. aasta juulini makstud hüvitis

Ajavahemikul 2009. aastast kuni 2012. aasta juulini makstud hüvitis

Aasta

Hüvitis (eurodes)

2009 (jaanuar–detsember)

80 010 000

2010 (jaanuar–detsember)

72 685 642

2011 (jaanuar–detsember)

72 685 642

2012 (jaanuar–juuli)

39 978 409,46  (23)

23

| (36) | Esialgse lepinguga nähakse ette avaliku teenuse eest iga-aastase hüvitise maksmine järgmiselt: esimene ettemakse tehakse iga aasta 30. märtsiks ja see vastab 70 %le eelmisel aastal makstud hüvitisest. Teine makse, mis tehakse 30. juuniks, võrdub 20 %ga hüvitisest. Makstud summade ning jooksva aasta tegevuskulude ja tulude vahe on jääksumma, mis makstakse välja 30. novembriks. Kui selgub, et Tirrenia on saanud osutatud teenuste netokuludest suurema summa (tulu miinus kahjum), tuleb vahe tagasi maksta (24). |
| --- | --- |

(36)

Esialgse lepinguga nähakse ette avaliku teenuse eest iga-aastase hüvitise maksmine järgmiselt: esimene ettemakse tehakse iga aasta 30. märtsiks ja see vastab 70 %le eelmisel aastal makstud hüvitisest. Teine makse, mis tehakse 30. juuniks, võrdub 20 %ga hüvitisest. Makstud summade ning jooksva aasta tegevuskulude ja tulude vahe on jääksumma, mis makstakse välja 30. novembriks. Kui selgub, et Tirrenia on saanud osutatud teenuste netokuludest suurema summa (tulu miinus kahjum), tuleb vahe tagasi maksta (24).

24

| (37) | Nagu eespool kirjeldatud (vt põhjendus 34), teenindab Tirrenia kõrghooajal Genova – Porto Torrese, Civitavecchia–Olbia ja Napoli–Palermo liini (alates 2010. aastast) ärilistel alustel. Kõigil nendel liinidel kõrghooajal teenitud kasum arvatakse Tirreniale avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise summast maha, samal ajal kui kogu selle perioodi jooksul tekkinud kahju peaks kandma Tirrenia ise. See vähendab hüvitise summat, mis on vajalik nende liinide teenindamiseks madalhooajal kohaldatava avalike teenuste osutamise korra kohaselt.






  — | 2009. aastal makstud hüvitis |
| --- | --- | --- |

(37)

Nagu eespool kirjeldatud (vt põhjendus 34), teenindab Tirrenia kõrghooajal Genova – Porto Torrese, Civitavecchia–Olbia ja Napoli–Palermo liini (alates 2010. aastast) ärilistel alustel. Kõigil nendel liinidel kõrghooajal teenitud kasum arvatakse Tirreniale avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise summast maha, samal ajal kui kogu selle perioodi jooksul tekkinud kahju peaks kandma Tirrenia ise. See vähendab hüvitise summat, mis on vajalik nende liinide teenindamiseks madalhooajal kohaldatava avalike teenuste osutamise korra kohaselt.

—

2009. aastal makstud hüvitis

| (38) | Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501 (edaspidi „dekreet nr 501/79“) on sätestatud mitmesugused elemendid (tulud ja kulud), mida arvestatakse avalike mereveoteenuste osutajatele makstava toetuse arvutamisel. Lisaks nähti 5. detsembri 1986. aasta seadusega nr 856 (edaspidi „seadus nr 856/86“) ette teatavate muudatuste tegemine Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste süsteemis. Mis puudutab ühendusi suuremate ja väiksemate saartega, muudeti selle artikliga 11 avaliku teenuse hüvitise arvutamise kriteeriume. Toetus tuli arvutada keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel kindlaksmääratud tulude ja teenuse kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Sama artikliga nähakse ka ette, et avaliku teenindamise lepingud peavad sisaldama subsideeritud liinide loetelu, sagedust ja kasutatavate laevade tüüpe. Toetused pidid heaks kiitma vastutavad ministrid. Presidendi dekreedis nr 501/79 ja seaduses nr 856/86 sätestatud põhimõtted kajastusid esialgsetes lepingutes. |
| --- | --- |

(38)

Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501 (edaspidi „dekreet nr 501/79“) on sätestatud mitmesugused elemendid (tulud ja kulud), mida arvestatakse avalike mereveoteenuste osutajatele makstava toetuse arvutamisel. Lisaks nähti 5. detsembri 1986. aasta seadusega nr 856 (edaspidi „seadus nr 856/86“) ette teatavate muudatuste tegemine Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste süsteemis. Mis puudutab ühendusi suuremate ja väiksemate saartega, muudeti selle artikliga 11 avaliku teenuse hüvitise arvutamise kriteeriume. Toetus tuli arvutada keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel kindlaksmääratud tulude ja teenuse kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Sama artikliga nähakse ka ette, et avaliku teenindamise lepingud peavad sisaldama subsideeritud liinide loetelu, sagedust ja kasutatavate laevade tüüpe. Toetused pidid heaks kiitma vastutavad ministrid. Presidendi dekreedis nr 501/79 ja seaduses nr 856/86 sätestatud põhimõtted kajastusid esialgsetes lepingutes.

| (39) | 2009. aastaks arvutati üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstav hüvitis alates 1991. aastast kehtinud esialgses lepingus kehtestatud metoodika kohaselt ja lepingu kehtivust pikendati pärast selle esialgse kehtivusaja lõppu 31. detsembril 2008. Eelkõige vastas hüvitis avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste akumuleeritud puhaskahjumile, millele lisati kapitaliinvesteeringute tulususele vastav muutuv summa. |
| --- | --- |

(39)

2009. aastaks arvutati üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstav hüvitis alates 1991. aastast kehtinud esialgses lepingus kehtestatud metoodika kohaselt ja lepingu kehtivust pikendati pärast selle esialgse kehtivusaja lõppu 31. detsembril 2008. Eelkõige vastas hüvitis avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste akumuleeritud puhaskahjumile, millele lisati kapitaliinvesteeringute tulususele vastav muutuv summa.

| (40) | Riigiasutuste kindlaksmääratud hüvitise arvutamisel võeti arvesse järgmisi kuluelemente: soetamis-, reklaami- ja majutuskulud, peale-, mahalaadimis- ja manööverdamiskulud, kaldapealse halduspersonali kulud, laevade hoolduskulud, halduskulud, kindlustuskulud, rendi- ja liisingukulud, kütus, maksud ja amortisatsioonikulud.






  — | 2010., 2011. ja 2012. aastal makstud hüvitis |
| --- | --- | --- |

(40)

Riigiasutuste kindlaksmääratud hüvitise arvutamisel võeti arvesse järgmisi kuluelemente: soetamis-, reklaami- ja majutuskulud, peale-, mahalaadimis- ja manööverdamiskulud, kaldapealse halduspersonali kulud, laevade hoolduskulud, halduskulud, kindlustuskulud, rendi- ja liisingukulud, kütus, maksud ja amortisatsioonikulud.

—

2010., 2011. ja 2012. aastal makstud hüvitis

| (41) | Alates 2010. aastast on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstavat hüvitist kindlaks määratud uue metoodika abil, mis on sätestatud CIPE (25)9. novembri 2007. aasta direktiivis „Avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramise kriteeriumid ja tariifidünaamika üldist huvi pakkuvas merekabotaaži sektoris“ (edaspidi „CIPE direktiiv“) (26). CIPE direktiivi preambuli kohaselt võeti direktiiv vastu avalike teenuste osutamise korra alusel mereveoteenuseid osutavate avalik-õiguslike äriühingute erastamise eesmärgil (27). CIPE direktiivi sätteid kohaldati Tirrenia kontserni äriühingute osutatavate teenuste suhtes alates 2010. aastast, veel enne asjaomaste uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute jõustumist pärast asjaomaseid erastamisi. |
| --- | --- |

(41)

Alates 2010. aastast on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstavat hüvitist kindlaks määratud uue metoodika abil, mis on sätestatud CIPE (25)9. novembri 2007. aasta direktiivis „Avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramise kriteeriumid ja tariifidünaamika üldist huvi pakkuvas merekabotaaži sektoris“ (edaspidi „CIPE direktiiv“) (26). CIPE direktiivi preambuli kohaselt võeti direktiiv vastu avalike teenuste osutamise korra alusel mereveoteenuseid osutavate avalik-õiguslike äriühingute erastamise eesmärgil (27). CIPE direktiivi sätteid kohaldati Tirrenia kontserni äriühingute osutatavate teenuste suhtes alates 2010. aastast, veel enne asjaomaste uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute jõustumist pärast asjaomaseid erastamisi.

25

26

27

| (42) | CIPE direktiivis sätestatud meetod võimaldab avalikke mereveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel teenida asjakohast tulu. Kapitalitootlus arvutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) alusel. |
| --- | --- |

(42)

CIPE direktiivis sätestatud meetod võimaldab avalikke mereveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel teenida asjakohast tulu. Kapitalitootlus arvutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) alusel.

| (43) | Nõutav omakapitali investeeringute tulusus (28) tuleb arvutada kapitalivara hinnamudeli abil. Selle mudeli alusel tuletatakse omakapitali hind i) riskivabast määrast, ii) beetakordajast (äriühingu hinnanguline riskiprofiil aktsiaturu kohta) ja iii) aktsiaturule määratud omavahendite riskipreemiast. |
| --- | --- |

(43)

Nõutav omakapitali investeeringute tulusus (28) tuleb arvutada kapitalivara hinnamudeli abil. Selle mudeli alusel tuletatakse omakapitali hind i) riskivabast määrast, ii) beetakordajast (äriühingu hinnanguline riskiprofiil aktsiaturu kohta) ja iii) aktsiaturule määratud omavahendite riskipreemiast.

28

| (44) | Eelkõige arvutatakse omakapitali maksumus, kohaldades riskivaba tegevuse tulumäära suhtes lisariski preemiat. See preemia arvutatakse turu riskipreemiana, mis korrutatakse selle beetakordajaga, mis mõõdab, kui riskantne on teatav tegevus turu jaoks. |
| --- | --- |

(44)

Eelkõige arvutatakse omakapitali maksumus, kohaldades riskivaba tegevuse tulumäära suhtes lisariski preemiat. See preemia arvutatakse turu riskipreemiana, mis korrutatakse selle beetakordajaga, mis mõõdab, kui riskantne on teatav tegevus turu jaoks.

| (45) | CIPE direktiivi kohaselt vastab riskivaba tegevuse tulumäär kümneaastaste võrdlusvõlakirjade keskmisele kogutulule, viidates eelmisele kaheteistkümnele kuule, mille kohta on andmed olemas. |
| --- | --- |

(45)

CIPE direktiivi kohaselt vastab riskivaba tegevuse tulumäär kümneaastaste võrdlusvõlakirjade keskmisele kogutulule, viidates eelmisele kaheteistkümnele kuule, mille kohta on andmed olemas.

| (46) | CIPE direktiivis kehtestatakse 4 % suurune riskipreemia. Lisaks hüvitatakse mitteainuõiguslikul alusel osutatava teenuse korral ettevõtja eeldatavalt suurem risk täiendava 2,5 % lisamisega riskipreemiale. |
| --- | --- |

(46)

CIPE direktiivis kehtestatakse 4 % suurune riskipreemia. Lisaks hüvitatakse mitteainuõiguslikul alusel osutatava teenuse korral ettevõtja eeldatavalt suurem risk täiendava 2,5 % lisamisega riskipreemiale.

| (47) | Praktikas ei tohi Tirreniale makstava hüvitise summa siiski ületada 2009. aasta seaduses sätestatud 72 685 642 euro suurust ülemmäära (vt põhjendus 25). Ehkki 2009. aasta seadusega piiratakse kõigile Tirrenia äriühingutele avalike teenuste osutamise korraga hõlmatud mereveoteenuste osutamise eest makstavat iga-aastast hüvitist, sisaldab CIPE direktiiv ka teatavaid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad asjaomastel ettevõtjatel oma tegevuskulusid piisavalt katta. |
| --- | --- |

(47)

Praktikas ei tohi Tirreniale makstava hüvitise summa siiski ületada 2009. aasta seaduses sätestatud 72 685 642 euro suurust ülemmäära (vt põhjendus 25). Ehkki 2009. aasta seadusega piiratakse kõigile Tirrenia äriühingutele avalike teenuste osutamise korraga hõlmatud mereveoteenuste osutamise eest makstavat iga-aastast hüvitist, sisaldab CIPE direktiiv ka teatavaid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad asjaomastel ettevõtjatel oma tegevuskulusid piisavalt katta.

| (48) | CIPE direktiivi kohaselt tuleb eelkõige kindlaks määrata teenuste ulatus, uues lepingus ettenähtud maksimumtariifid ja tegelikult makstav hüvitis nii, et teenuseosutajale oleks tagatud kõigi lubatud kulude katmine. Kohaldatakse järgmist valemit:
  VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),
  kus






  — | VA(RSP) on avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise diskonteeritud väärtus; |
| --- | --- | --- |

(48)

CIPE direktiivi kohaselt tuleb eelkõige kindlaks määrata teenuste ulatus, uues lepingus ettenähtud maksimumtariifid ja tegelikult makstav hüvitis nii, et teenuseosutajale oleks tagatud kõigi lubatud kulude katmine. Kohaldatakse järgmist valemit:

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),

kus

—

VA(RSP) on avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise diskonteeritud väärtus;

VA(RSP

| — | VA(AI(X)) on muude tulude (piletitulu ja muu) diskonteeritud väärtus; |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)) on muude tulude (piletitulu ja muu) diskonteeritud väärtus;

VA(AI(X))

| — | VA(CA) on lubatud tegevuskulude, võla tagasimaksmise ja investeeritud kapitali tulususe diskonteeritud väärtus. |
| --- | --- |

—

VA(CA) on lubatud tegevuskulude, võla tagasimaksmise ja investeeritud kapitali tulususe diskonteeritud väärtus.

VA(CA)

| (49) | Kui ülaltoodud võrrand ei kehti, võib subsideeritud tegevuse ulatust vähendada (vt ka põhjendus 103) või teise võimalusena võib üle vaadata teenuse korralduse (nt laeva tüüp) või muuta maksimumtariife. |
| --- | --- |

(49)

Kui ülaltoodud võrrand ei kehti, võib subsideeritud tegevuse ulatust vähendada (vt ka põhjendus 103) või teise võimalusena võib üle vaadata teenuse korralduse (nt laeva tüüp) või muuta maksimumtariife.

| (50) | Lisaks sellele kohandatakse igal aastal hinnakujunduse valemi alusel iga teenuse suhtes kohaldatavat tariifi ülemmäära, millest on maha arvatud maksud ja sadamatasud:
  ΔT = ΔP – X,
  kus






  — | ΔT on tariifi ülemmäära aastane muutus protsentides; |
| --- | --- | --- |

(50)

Lisaks sellele kohandatakse igal aastal hinnakujunduse valemi alusel iga teenuse suhtes kohaldatavat tariifi ülemmäära, millest on maha arvatud maksud ja sadamatasud:

ΔT = ΔP – X,

kus

—

ΔT on tariifi ülemmäära aastane muutus protsentides;

| — | ΔP on vaatlusaasta inflatsioonimäär; |
| --- | --- |

—

ΔP on vaatlusaasta inflatsioonimäär;

| — | X on lepingus sätestatud tariifi ülemmäära tegelik aastane kohandamismäär, mis jääb lepingu kehtivusaja jooksul samaks. |
| --- | --- |

—

X on lepingus sätestatud tariifi ülemmäära tegelik aastane kohandamismäär, mis jääb lepingu kehtivusaja jooksul samaks.

| (51) | CIPE direktiiviga on samuti ette nähtud, et tariifi ülemmäära võib kohandada kütusekulude erinevuste järgi, võttes võrdlusaluseks avalikult kättesaadavad standardhinnad. |
| --- | --- |

(51)

CIPE direktiiviga on samuti ette nähtud, et tariifi ülemmäära võib kohandada kütusekulude erinevuste järgi, võttes võrdlusaluseks avalikult kättesaadavad standardhinnad.

2.3.2.   Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (52) | 16. novembril 2010 kiitis komisjon heaks päästmisabi andmise Tirreniale ja Siremarile (edaspidi „2010. aasta otsus“) (29). Abimeede seisnes erapankade antud krediidiliini tagatises kuni 95 000 000 euro suuruses summas. Itaalia võttis kohustuse edastada komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme kohaldamise lubamist restruktureerimiskava või tõend selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või tagatise kehtivus lõpetatud. |
| --- | --- |

(52)

16. novembril 2010 kiitis komisjon heaks päästmisabi andmise Tirreniale ja Siremarile (edaspidi „2010. aasta otsus“) (29). Abimeede seisnes erapankade antud krediidiliini tagatises kuni 95 000 000 euro suuruses summas. Itaalia võttis kohustuse edastada komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme kohaldamise lubamist restruktureerimiskava või tõend selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või tagatise kehtivus lõpetatud.

29

| (53) | Seejärel teatas Itaalia komisjonile, et valitud finantseerimisasutused Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (edaspidi „BIIS“) ja Unicredit on andnud Tirreniale ja Siremarile 40 000 000 euro suuruse krediidiliini (st Tirreniale 25 000 000 eurot ja Siremarile 15 000 000 eurot) tagasimaksetähtpäevaga 30. juuni 2011. Riik andis krediidiliinile garantii 15. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

(53)

Seejärel teatas Itaalia komisjonile, et valitud finantseerimisasutused Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (edaspidi „BIIS“) ja Unicredit on andnud Tirreniale ja Siremarile 40 000 000 euro suuruse krediidiliini (st Tirreniale 25 000 000 eurot ja Siremarile 15 000 000 eurot) tagasimaksetähtpäevaga 30. juuni 2011. Riik andis krediidiliinile garantii 15. veebruaril 2011.

| (54) | Rahastamisvahendid maksti välja järgmiselt:






  a) | esimene osamakse 28. veebruaril 2011 (20 000 000 eurot Tirreniale ja 12 000 000 eurot Siremarile); |
| --- | --- | --- |

(54)

Rahastamisvahendid maksti välja järgmiselt:

a)

esimene osamakse 28. veebruaril 2011 (20 000 000 eurot Tirreniale ja 12 000 000 eurot Siremarile);

| b) | teine osamakse 23. märtsil 2011 (5 000 000 eurot Tirreniale ja 3 000 000 eurot Siremarile); |
| --- | --- |

b)

teine osamakse 23. märtsil 2011 (5 000 000 eurot Tirreniale ja 3 000 000 eurot Siremarile);

| (55) | Itaalia teatas komisjonile, et arvestades asjaolu, et tagatud laenu esimene osamakse tehti Tirreniale ja Siremarile alles 28. veebruaril 2011, lõpeb laenu tagasimaksmise kuuekuuline ajavahemik raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate liidu suuniste (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised“) (30) punkti 25 alapunkti a ning 2010. aasta otsuse põhjenduste 32 ja 47 tähenduses 28. augustil 2011. |
| --- | --- |

(55)

Itaalia teatas komisjonile, et arvestades asjaolu, et tagatud laenu esimene osamakse tehti Tirreniale ja Siremarile alles 28. veebruaril 2011, lõpeb laenu tagasimaksmise kuuekuuline ajavahemik raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate liidu suuniste (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised“) (30) punkti 25 alapunkti a ning 2010. aasta otsuse põhjenduste 32 ja 47 tähenduses 28. augustil 2011.

30

| (56) | Tirrenia ja Siremar aga ei täitnud laenu tagasimaksmise kohustust ja seetõttu nõudis BIIS 11. juulil 2011 riigigarantii sisse. Seega oli Tirrenia võlg riigi ees sellel kuupäeval 25 203 063,89 eurot. See hõlmab nii vastavate laenude põhisummat kui ka pangale võlgnetavat intressi. |
| --- | --- |

(56)

Tirrenia ja Siremar aga ei täitnud laenu tagasimaksmise kohustust ja seetõttu nõudis BIIS 11. juulil 2011 riigigarantii sisse. Seega oli Tirrenia võlg riigi ees sellel kuupäeval 25 203 063,89 eurot. See hõlmab nii vastavate laenude põhisummat kui ka pangale võlgnetavat intressi.

| (57) | Pankrotikohus andis loa lisada Tirrenia eelisõigusega võlausaldajate (creditori prededucibili) hulka majandus- ja rahandusministeeriumi. Itaalia ametiasutuste väitel oli erakorraline volinik, kellele usaldati maksejõuetusmenetluses oleva äriühingu juhtimine, tol ajal seisukohal, et Tirrenia võib rahastamisvahendid tagasi maksta 28. augustiks 2011, tehes seda kavandatud erastamisest saadud tuludest (vt punkt 2.3.3). |
| --- | --- |

(57)

Pankrotikohus andis loa lisada Tirrenia eelisõigusega võlausaldajate (creditori prededucibili) hulka majandus- ja rahandusministeeriumi. Itaalia ametiasutuste väitel oli erakorraline volinik, kellele usaldati maksejõuetusmenetluses oleva äriühingu juhtimine, tol ajal seisukohal, et Tirrenia võib rahastamisvahendid tagasi maksta 28. augustiks 2011, tehes seda kavandatud erastamisest saadud tuludest (vt punkt 2.3.3).

creditori prededucibili

| (58) | 25. juulil 2011 sõlmiti leping Tirrenia äriüksuse CINile müümise kohta. Varade üleandmine ja seega ka maksmine aga viibisid peamiselt raskuste tõttu vajalike ühinemislubade saamisel (31). 21. juunil 2012 kiitis Itaalia konkurentsiamet Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (edaspidi „Itaalia konkurentsiamet“) Tirrenia ja CINi tehingu lõpuks heaks ja müük vormistati 19. juulil 2012. |
| --- | --- |

(58)

25. juulil 2011 sõlmiti leping Tirrenia äriüksuse CINile müümise kohta. Varade üleandmine ja seega ka maksmine aga viibisid peamiselt raskuste tõttu vajalike ühinemislubade saamisel (31). 21. juunil 2012 kiitis Itaalia konkurentsiamet Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (edaspidi „Itaalia konkurentsiamet“) Tirrenia ja CINi tehingu lõpuks heaks ja müük vormistati 19. juulil 2012.

31

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

| (59) | 18. septembril 2012 maksis Tirrenia riigile tagasi 25 852 548,93 euro suuruse summa. 24. oktoobril 2012 teatas Itaalia komisjonile, et Tirrenia on oma 11. juuli 2011. aasta seisuga võlguolevad summad, sealhulgas riigile võlgnetavad intressid summas 649 485,04 eurot täielikult tagasi maksnud, ning esitas selle kohta tõendid. |
| --- | --- |

(59)

18. septembril 2012 maksis Tirrenia riigile tagasi 25 852 548,93 euro suuruse summa. 24. oktoobril 2012 teatas Itaalia komisjonile, et Tirrenia on oma 11. juuli 2011. aasta seisuga võlguolevad summad, sealhulgas riigile võlgnetavad intressid summas 649 485,04 eurot täielikult tagasi maksnud, ning esitas selle kohta tõendid.

2.3.3.   Tirrenia erastamine ja ostuhinna maksmise edasilükkamine CINi poolt

Tirrenia erastamine ja ostuhinna maksmise edasilükkamine CINi poolt

| (60) | Fintecna avaldas 23. detsembril 2009 Tirrenia kogu aktsiakapitali, sealhulgas tütarettevõtja Siremari müümiseks esimese pakkumiskutse. 19. veebruaril 2010 oli 19 üksuselt laekunud 16 avaldust osalemisest huvitatuse kohta. 4. augustil 2010, pärast läbirääkimiste ebaõnnestumist ainsa pakkujaga, kes esitas siduva pakkumuse, kuulutas Fintecna menetluse lõppenuks. Itaalia väitel ebaõnnestusid läbirääkimised pakkumuse rahaliste aspektidega seotud probleemide tõttu. |
| --- | --- |

(60)

Fintecna avaldas 23. detsembril 2009 Tirrenia kogu aktsiakapitali, sealhulgas tütarettevõtja Siremari müümiseks esimese pakkumiskutse. 19. veebruaril 2010 oli 19 üksuselt laekunud 16 avaldust osalemisest huvitatuse kohta. 4. augustil 2010, pärast läbirääkimiste ebaõnnestumist ainsa pakkujaga, kes esitas siduva pakkumuse, kuulutas Fintecna menetluse lõppenuks. Itaalia väitel ebaõnnestusid läbirääkimised pakkumuse rahaliste aspektidega seotud probleemide tõttu.

| (61) | Pärast esimese erastamiskatse ebaõnnestumist kaasati suurte rahaliste raskuste ees seisnud Tirrenia ja Siremar Itaalia suurettevõtete seaduses ette nähtud kollektiivsesse maksejõuetusmenetlusse, st erakorralisse haldusmenetlusse (amministrazione straordinaria), ja kuulutati varsti pärast seda maksejõuetuks. Täpsemalt öeldes kaasati Tirrenia erakorralisse haldusmenetlusse 5. augustil 2010. Rooma kohus tegi 12. augustil 2010 otsuse nr 332/2010, millega kuulutati Tirrenia maksejõuetuks. |
| --- | --- |

(61)

Pärast esimese erastamiskatse ebaõnnestumist kaasati suurte rahaliste raskuste ees seisnud Tirrenia ja Siremar Itaalia suurettevõtete seaduses ette nähtud kollektiivsesse maksejõuetusmenetlusse, st erakorralisse haldusmenetlusse (amministrazione straordinaria), ja kuulutati varsti pärast seda maksejõuetuks. Täpsemalt öeldes kaasati Tirrenia erakorralisse haldusmenetlusse 5. augustil 2010. Rooma kohus tegi 12. augustil 2010 otsuse nr 332/2010, millega kuulutati Tirrenia maksejõuetuks.

amministrazione straordinaria

2.3.3.1.   Erakorraline haldusmenetlus

Erakorraline haldusmenetlus

| (62) | Erinevalt tavapärasest pankrotimenetlusest, mille peamine eesmärk on likvideerida maksejõuetu äriühing võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, kujutab 8. juuli 1999. aasta dekreet-seaduses nr 270 sätestatud erakorraline haldusmenetlus enesest spetsiifilist suurettevõtete maksejõuetusmenetlust, mille eesmärk on kaitsta varasid ja tagada äritegevuse jätkumine. |
| --- | --- |

(62)

Erinevalt tavapärasest pankrotimenetlusest, mille peamine eesmärk on likvideerida maksejõuetu äriühing võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, kujutab 8. juuli 1999. aasta dekreet-seaduses nr 270 sätestatud erakorraline haldusmenetlus enesest spetsiifilist suurettevõtete maksejõuetusmenetlust, mille eesmärk on kaitsta varasid ja tagada äritegevuse jätkumine.

| (63) | Selles menetluses antakse maksejõuetu äriühingu juhtimine üle erakorralisele volinikule, kelle nimetab ametisse pädev ministeerium. Erakorraline volinik esitab kava asjaomase äriühingu finantsseisundi taastamiseks kas maksejõuetu äriühingu restruktureerimise või vara müügi teel. See kava eeldab pädeva ministeeriumi eelnevat luba, mille puhul võetakse arvesse järelevalvenõukogu arvamust (koosneb ministeeriumi nimetatud ekspertidest). |
| --- | --- |

(63)

Selles menetluses antakse maksejõuetu äriühingu juhtimine üle erakorralisele volinikule, kelle nimetab ametisse pädev ministeerium. Erakorraline volinik esitab kava asjaomase äriühingu finantsseisundi taastamiseks kas maksejõuetu äriühingu restruktureerimise või vara müügi teel. See kava eeldab pädeva ministeeriumi eelnevat luba, mille puhul võetakse arvesse järelevalvenõukogu arvamust (koosneb ministeeriumi nimetatud ekspertidest).

| (64) | 23. detsembri 2003. aasta dekreet-seadus nr 347, millega kehtestatakse maksejõuetute suurettevõtete restruktureerimise kiireloomulised meetmed ning mida on muudetud ja millest on saanud 18. veebruari 2004. aasta seadus nr 39 (edaspidi „Marzano seadus“), reguleerib erakorralist haldusmenetlust, mida kohaldatakse maksejõuetute äriühingute suhtes, kes kavatsevad selle restruktureerimismenetluse läbi teha. Need äriühingud peavad kumulatiivselt vastama ka teatavatele kriteeriumidele, mis käsitlevad eelmise aasta töötajate arvu ja võla suurust. |
| --- | --- |

(64)

23. detsembri 2003. aasta dekreet-seadus nr 347, millega kehtestatakse maksejõuetute suurettevõtete restruktureerimise kiireloomulised meetmed ning mida on muudetud ja millest on saanud 18. veebruari 2004. aasta seadus nr 39 (edaspidi „Marzano seadus“), reguleerib erakorralist haldusmenetlust, mida kohaldatakse maksejõuetute äriühingute suhtes, kes kavatsevad selle restruktureerimismenetluse läbi teha. Need äriühingud peavad kumulatiivselt vastama ka teatavatele kriteeriumidele, mis käsitlevad eelmise aasta töötajate arvu ja võla suurust.

| (65) | Menetlus eeldab, et maksejõuetu äriühing esitaks avalduse nii Itaalia majandusarengu ministrile kui ka pädevale pankrotikohtule. Seejärel otsustab ministeerium maksejõuetu äriühingu menetlusse kaasamise ja nimetab erakorralise voliniku, kelle tegevuse järele valvab järelevalvenõukogu, samal ajal kui kohus teeb kindlaks, milline on äriühingu maksejõuetuse seisund. |
| --- | --- |

(65)

Menetlus eeldab, et maksejõuetu äriühing esitaks avalduse nii Itaalia majandusarengu ministrile kui ka pädevale pankrotikohtule. Seejärel otsustab ministeerium maksejõuetu äriühingu menetlusse kaasamise ja nimetab erakorralise voliniku, kelle tegevuse järele valvab järelevalvenõukogu, samal ajal kui kohus teeb kindlaks, milline on äriühingu maksejõuetuse seisund.

| (66) | Erakorraline volinik peab 180 päeva jooksul pärast ametisse nimetamist esitama ministeeriumile restruktureerimiskava. Tavaline pankrotimenetlus algatatakse ainult juhul, kui ministeerium sellist restruktureerimiskava heaks ei kiida ja alternatiivne menetlus varade müügiks ei ole otstarbekas. |
| --- | --- |

(66)

Erakorraline volinik peab 180 päeva jooksul pärast ametisse nimetamist esitama ministeeriumile restruktureerimiskava. Tavaline pankrotimenetlus algatatakse ainult juhul, kui ministeerium sellist restruktureerimiskava heaks ei kiida ja alternatiivne menetlus varade müügiks ei ole otstarbekas.

| (67) | Dekreet-seadusega 134/2008 (edaspidi „dekreet 134/2008“) (32) tehti Marzano seadusesse mitu muudatust. Neid muudatusi kohaldatakse olulisi avalikke teenuseid osutavate äriühingute suhtes ja need puudutavad muu hulgas erakorralise voliniku võimalust teha kindlaks maksejõuetu äriühingu vara ostja läbirääkimiste teel osalistega, kes tagavad avaliku teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis ja kiire sekkumise. Dekreedis 134/2008 on sätestatud, et müügihind ei tohi olla madalam kui ministri käskkirjaga nimetatud sõltumatu eksperdi määratud varade turuväärtus. |
| --- | --- |

(67)

Dekreet-seadusega 134/2008 (edaspidi „dekreet 134/2008“) (32) tehti Marzano seadusesse mitu muudatust. Neid muudatusi kohaldatakse olulisi avalikke teenuseid osutavate äriühingute suhtes ja need puudutavad muu hulgas erakorralise voliniku võimalust teha kindlaks maksejõuetu äriühingu vara ostja läbirääkimiste teel osalistega, kes tagavad avaliku teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis ja kiire sekkumise. Dekreedis 134/2008 on sätestatud, et müügihind ei tohi olla madalam kui ministri käskkirjaga nimetatud sõltumatu eksperdi määratud varade turuväärtus.

32

| (68) | Dekreediga 134/2008 kehtestati ka võimalus rakendada varade võõrandamise kava kohe, võrreldes eelmise korraga, mille kohaselt nõuti esmalt ministeeriumile restruktureerimiskava esitamist. Kõigele lisaks nähakse dekreedis 134/2008 ette, et kui ministeerium ei saa vara võõrandamise kava ega restruktureerimiskava ellu viia ega heaks kiita, algatatakse tavaline pankrotimenetlus. |
| --- | --- |

(68)

Dekreediga 134/2008 kehtestati ka võimalus rakendada varade võõrandamise kava kohe, võrreldes eelmise korraga, mille kohaselt nõuti esmalt ministeeriumile restruktureerimiskava esitamist. Kõigele lisaks nähakse dekreedis 134/2008 ette, et kui ministeerium ei saa vara võõrandamise kava ega restruktureerimiskava ellu viia ega heaks kiita, algatatakse tavaline pankrotimenetlus.

2.3.3.2.   Müügimenetlus

Müügimenetlus

| (69) | 15. septembril 2010 avaldati uue kaheksa-aastase lepinguga seotud Tirrenia äriüksuse (33) müümiseks pakkumiskutse. Selle pakkumiskutse eesmärk oli kontrollida, kas eksisteerib Tirrenia äriüksuse omandamisest huvitatud võimalikke riigisiseseid või rahvusvahelisi üksusi, kes suudaksid tagada veoteenuste katkematuse. |
| --- | --- |

(69)

15. septembril 2010 avaldati uue kaheksa-aastase lepinguga seotud Tirrenia äriüksuse (33) müümiseks pakkumiskutse. Selle pakkumiskutse eesmärk oli kontrollida, kas eksisteerib Tirrenia äriüksuse omandamisest huvitatud võimalikke riigisiseseid või rahvusvahelisi üksusi, kes suudaksid tagada veoteenuste katkematuse.

33

| (70) | Pakkumiskutse avaldati Tirrenia veebisaidil, mitmes ajalehes (34) ja ka valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel (35). Selle osalemiskutse tähtajaks määrati esialgu 29. september 2010, kuid seda pikendati 20. oktoobrini 2010 samades eespool nimetatud riiklikes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ja veebisaitidel avaldatud teatega, et anda osalemishuvist teatamiseks mõistlik tähtaeg. |
| --- | --- |

(70)

Pakkumiskutse avaldati Tirrenia veebisaidil, mitmes ajalehes (34) ja ka valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel (35). Selle osalemiskutse tähtajaks määrati esialgu 29. september 2010, kuid seda pikendati 20. oktoobrini 2010 samades eespool nimetatud riiklikes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ja veebisaitidel avaldatud teatega, et anda osalemishuvist teatamiseks mõistlik tähtaeg.

34

35

| (71) | Riigisisesed, Euroopast ja väljastpoolt Euroopat pärit üksused esitasid 21 avaldust sooviga selles pakkumismenetluses osaleda. Seejärel kutsus erakorraline volinik 16 üksust, kelle osalemisavaldusest ilmnes, et nad suudavad tagada mereveoteenuse (36) katkematuse, üles tegema Tirrenia äriüksuse põhjalikku hoolsuskohustuse täitmise kontrolli. Juurdepääs asjassepuutuvatele dokumentidele anti tingimusel, et huvitatud pooled allkirjastavad konfidentsiaalsuskokkulepped. |
| --- | --- |

(71)

Riigisisesed, Euroopast ja väljastpoolt Euroopat pärit üksused esitasid 21 avaldust sooviga selles pakkumismenetluses osaleda. Seejärel kutsus erakorraline volinik 16 üksust, kelle osalemisavaldusest ilmnes, et nad suudavad tagada mereveoteenuse (36) katkematuse, üles tegema Tirrenia äriüksuse põhjalikku hoolsuskohustuse täitmise kontrolli. Juurdepääs asjassepuutuvatele dokumentidele anti tingimusel, et huvitatud pooled allkirjastavad konfidentsiaalsuskokkulepped.

36

| (72) | Üheteistkümnele isikule, (37) kes lõpuks otsustasid selle hoolsuskohustuse täitmise kontrolli teha, anti juurdepääs virtuaalsetele andmeruumidele, mis sisaldasid järgmist:






  a) | kogu tehniline, juriidiline ja finantsteave, sealhulgas andmed müüki pandud äriüksuse kohta; |
| --- | --- | --- |

(72)

Üheteistkümnele isikule, (37) kes lõpuks otsustasid selle hoolsuskohustuse täitmise kontrolli teha, anti juurdepääs virtuaalsetele andmeruumidele, mis sisaldasid järgmist:

37

a)

kogu tehniline, juriidiline ja finantsteave, sealhulgas andmed müüki pandud äriüksuse kohta;

| b) | erakorralise voliniku koostatud Tirrenia äriüksuse äriplaan; |
| --- | --- |

b)

erakorralise voliniku koostatud Tirrenia äriüksuse äriplaan;

| c) | müüja hoolsuskohustuse täitmise aruanne ja äriühingu bilanss erakorralisse haldusmenetlusse kaasamise päeval; |
| --- | --- |

c)

müüja hoolsuskohustuse täitmise aruanne ja äriühingu bilanss erakorralisse haldusmenetlusse kaasamise päeval;

| d) | eduka pakkuja ja riigi vahel sõlmitava uue kaheksa-aastase lepingu projekt; |
| --- | --- |

d)

eduka pakkuja ja riigi vahel sõlmitava uue kaheksa-aastase lepingu projekt;

| e) | kogu muu nõutav teave, et potentsiaalsed ostjad saaksid müügiobjekti õigesti hinnata. |
| --- | --- |

e)

kogu muu nõutav teave, et potentsiaalsed ostjad saaksid müügiobjekti õigesti hinnata.

| (73) | Majandusarengu minister määras 4. veebruari 2011. aasta ministri käskkirjaga sõltumatuks eksperdiks Banca Profilo, kelle ülesandeks oli hinnata Tirrenia äriüksust dekreet-seaduse nr 347/2003 artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 hindas Banca Profilo Tirrenia äriüksuse (sealhulgas uue kaheksa-aastase lepingu) väärtuseks 380 000 000 eurot. See teave laaditi enne siduvate pakkumuste esitamise tähtaja lõppu kõigi võimalike pakkujate jaoks andmeruumi. |
| --- | --- |

(73)

Majandusarengu minister määras 4. veebruari 2011. aasta ministri käskkirjaga sõltumatuks eksperdiks Banca Profilo, kelle ülesandeks oli hinnata Tirrenia äriüksust dekreet-seaduse nr 347/2003 artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 hindas Banca Profilo Tirrenia äriüksuse (sealhulgas uue kaheksa-aastase lepingu) väärtuseks 380 000 000 eurot. See teave laaditi enne siduvate pakkumuste esitamise tähtaja lõppu kõigi võimalike pakkujate jaoks andmeruumi.

| (74) | Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtpäeva möödumist märkis erakorraline volinik 15. märtsil 2011, et 2. veebruari 2011. aasta menetluse märgukirja (38) tingimustele vastava siduva pakkumuse esitas ainult CIN – äriühing, kuhu kuuluvad äriühingud Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. ja Marinvest S.r.l. |
| --- | --- |

(74)

Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtpäeva möödumist märkis erakorraline volinik 15. märtsil 2011, et 2. veebruari 2011. aasta menetluse märgukirja (38) tingimustele vastava siduva pakkumuse esitas ainult CIN – äriühing, kuhu kuuluvad äriühingud Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. ja Marinvest S.r.l.

38

| (75) | Pärast seda, kui erakorraline volinik palus selgitusi, esitas CIN 14. aprillil 2011 lõpliku siduva pakkumuse Tirrenia äriüksuse omandamiseks. Täpsemalt öeldes sisaldas kõnealune pakkumus, millele on lisatud i) äriplaan, mis on kooskõlas lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustustega, ja ii) pangatagatisi kogusummas 20 000 000 eurot, järgmist:






  i) | Tirrenia äriüksuse, sealhulgas uue kaheksa-aastase lepingu ostmiseks pakutav 380 100 000 euro suurune koguhind; |
| --- | --- | --- |

(75)

Pärast seda, kui erakorraline volinik palus selgitusi, esitas CIN 14. aprillil 2011 lõpliku siduva pakkumuse Tirrenia äriüksuse omandamiseks. Täpsemalt öeldes sisaldas kõnealune pakkumus, millele on lisatud i) äriplaan, mis on kooskõlas lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustustega, ja ii) pangatagatisi kogusummas 20 000 000 eurot, järgmist:

i)

Tirrenia äriüksuse, sealhulgas uue kaheksa-aastase lepingu ostmiseks pakutav 380 100 000 euro suurune koguhind;

| ii) | pakkumuse maksumus, makstes pärast äriüksuse üleandmist 200 100 000 eurot ja ülejäänud summa aja jooksul järgmiselt:






  a) | 55 000 000 eurot äriüksuse üleandmisele järgneva kolmanda aasta 15. detsembriks; |
| --- | --- | --- |

ii)

pakkumuse maksumus, makstes pärast äriüksuse üleandmist 200 100 000 eurot ja ülejäänud summa aja jooksul järgmiselt:

a)

55 000 000 eurot äriüksuse üleandmisele järgneva kolmanda aasta 15. detsembriks;

| b) | 60 000 000 eurot äriüksuse üleandmisele järgneva kuuenda aasta 15. detsembriks; |
| --- | --- |

b)

60 000 000 eurot äriüksuse üleandmisele järgneva kuuenda aasta 15. detsembriks;

| c) | 65 000 000 eurot äriüksuse üleandmisele järgneva kaheksanda aasta 15. detsembriks. |
| --- | --- |

c)

65 000 000 eurot äriüksuse üleandmisele järgneva kaheksanda aasta 15. detsembriks.

| (76) | Eeltoodut arvesse võttes sisestas erakorraline volinik CINi esitatud siduva pakkumuse andmeruumi ja saatis 2. mail 2011 kõikidele hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis arvesse võetud pakkujatele kirja, milles kutsus neid üles esitama 12. maiks 2011 CINi 14. aprillil 2011 esitatud pakkumusest parema pakkumuse. Pärast ühe võimaliku ostja taotlust pikendas erakorraline volinik paremate pakkumuste esitamise tähtaega 19. maini 2011. Erakorraline volinik ei saanud siiski selleks kuupäevaks ühtegi muud pakkumust. |
| --- | --- |

(76)

Eeltoodut arvesse võttes sisestas erakorraline volinik CINi esitatud siduva pakkumuse andmeruumi ja saatis 2. mail 2011 kõikidele hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis arvesse võetud pakkujatele kirja, milles kutsus neid üles esitama 12. maiks 2011 CINi 14. aprillil 2011 esitatud pakkumusest parema pakkumuse. Pärast ühe võimaliku ostja taotlust pikendas erakorraline volinik paremate pakkumuste esitamise tähtaega 19. maini 2011. Erakorraline volinik ei saanud siiski selleks kuupäevaks ühtegi muud pakkumust.

| (77) | Erakorralise voliniku ja tema nõustajate koostatud hinnangu alusel loeti CINi 14. aprillil 2011 esitatud ostupakkumus vastavaks Tirrenia äriühingu väärtusele, mille oli määranud kindlaks Banca Profilo. Leiti, et pakkumusele lisatud äriplaan vastab 2. veebruari 2011. aasta menetluse märgukirjas nõutule (vt põhjendus 74) ja seda peeti sobivaks tõendiks pakkuja suutlikkuse kohta tagada mereühendust pakkuva avaliku teenuse osutamise sujuv jätkumine. |
| --- | --- |

(77)

Erakorralise voliniku ja tema nõustajate koostatud hinnangu alusel loeti CINi 14. aprillil 2011 esitatud ostupakkumus vastavaks Tirrenia äriühingu väärtusele, mille oli määranud kindlaks Banca Profilo. Leiti, et pakkumusele lisatud äriplaan vastab 2. veebruari 2011. aasta menetluse märgukirjas nõutule (vt põhjendus 74) ja seda peeti sobivaks tõendiks pakkuja suutlikkuse kohta tagada mereühendust pakkuva avaliku teenuse osutamise sujuv jätkumine.

| (78) | 23. mail 2011 volitas majandusarengu ministeerium erakorralist volinikku müüma Tirrenia äriüksus CINile vastavalt 14. aprillil 2011 esitatud pakkumuse tingimustele. Pärast lisakonsultatsioone allkirjastas erakorraline volinik 25. juulil 2011 CINiga lepingu. |
| --- | --- |

(78)

23. mail 2011 volitas majandusarengu ministeerium erakorralist volinikku müüma Tirrenia äriüksus CINile vastavalt 14. aprillil 2011 esitatud pakkumuse tingimustele. Pärast lisakonsultatsioone allkirjastas erakorraline volinik 25. juulil 2011 CINiga lepingu.

| (79) | 21. novembril 2011 teatati tulenevast tehingust komisjonile tema heakskiidu saamiseks. 18. jaanuaril 2012 algatas komisjon ELi ühinemismääruse alusel põhjaliku uurimise (39). |
| --- | --- |

(79)

21. novembril 2011 teatati tulenevast tehingust komisjonile tema heakskiidu saamiseks. 18. jaanuaril 2012 algatas komisjon ELi ühinemismääruse alusel põhjaliku uurimise (39).

39

| (80) | Komisjoni esialgses turu-uuringus osutati tõsistele konkurentsiprobleemidele, eelkõige seetõttu, et ühinemise osalistel oli väga suur või lausa monopoolne turuosa paljudel Itaalia mereveoliinidel ja eeskätt teatavatel liinidel Sardiiniasse ja tagasi. Algselt oli CIN Tirrenia järgmiste peamiste konkurentide vaheline ühisettevõte: Grimaldi, Marinvest (kes kontrollib näiteks äriühinguid Grandi Navi Veloci ja SNAV) ja Onorato Partecipazioni (kes kontrollib äriühingut Moby). Võttes arvesse komisjoni muret, taandusid Grimaldi ja Marinvest CINist, müües oma aktsiad äriühingule Onorato Partecipazioni. Viimane meelitas seejärel juurde uusi aktsionäre, nii et lõpuks kuulus CIN 40 % ulatuses äriühingule Moby (keda ennast kontrollib Onorato Partecipazioni), 30 % ulatuses äriühingule Clessidra Società del Risparmio, 20 % ulatuses äriühingule Gruppo Investimenti Portuali ja 10 % ulatuses äriühingule Shipping Investment Srl. |
| --- | --- |

(80)

Komisjoni esialgses turu-uuringus osutati tõsistele konkurentsiprobleemidele, eelkõige seetõttu, et ühinemise osalistel oli väga suur või lausa monopoolne turuosa paljudel Itaalia mereveoliinidel ja eeskätt teatavatel liinidel Sardiiniasse ja tagasi. Algselt oli CIN Tirrenia järgmiste peamiste konkurentide vaheline ühisettevõte: Grimaldi, Marinvest (kes kontrollib näiteks äriühinguid Grandi Navi Veloci ja SNAV) ja Onorato Partecipazioni (kes kontrollib äriühingut Moby). Võttes arvesse komisjoni muret, taandusid Grimaldi ja Marinvest CINist, müües oma aktsiad äriühingule Onorato Partecipazioni. Viimane meelitas seejärel juurde uusi aktsionäre, nii et lõpuks kuulus CIN 40 % ulatuses äriühingule Moby (keda ennast kontrollib Onorato Partecipazioni), 30 % ulatuses äriühingule Clessidra Società del Risparmio, 20 % ulatuses äriühingule Gruppo Investimenti Portuali ja 10 % ulatuses äriühingule Shipping Investment Srl.

| (81) | Pärast poolte loobumist teatatud tehingust lõpetas komisjon 27. aprillil 2012 põhjaliku uurimise. 7. mail 2012 teatati Itaalia konkurentsiametile muudetud ühinemistehingust, mis ei vajanud enam Euroopa tasandil heakskiitu. Oma 21. juuni 2012. aasta otsusega nr 23670 lubas Itaalia konkurentsiamet tehingut teha teatavatel tingimustel (40). Tirrenia äriüksuse omandiõigus anti CINile lõplikult üle 19. juulil 2012. |
| --- | --- |

(81)

Pärast poolte loobumist teatatud tehingust lõpetas komisjon 27. aprillil 2012 põhjaliku uurimise. 7. mail 2012 teatati Itaalia konkurentsiametile muudetud ühinemistehingust, mis ei vajanud enam Euroopa tasandil heakskiitu. Oma 21. juuni 2012. aasta otsusega nr 23670 lubas Itaalia konkurentsiamet tehingut teha teatavatel tingimustel (40). Tirrenia äriüksuse omandiõigus anti CINile lõplikult üle 19. juulil 2012.

40

| (82) | Onorato Partecipazioni teatas 6. juulil 2015 kavatsusest omandada täielik kontroll Moby ja CINi üle aktsiate omandamisega mõlema äriühingu teistelt aktsionäridelt. Itaalia konkurentsiamet kiitis selle tehingu – mis tegelikult kujutas endast Moby ja CINi koondumist – heaks oma 10. detsembri 2015. aasta resolutsiooniga nr 25773, mis kehtib ka Civitavecchia–Olbia ja Genova–Olbia liini tingimuste kohta (41). Selle tervendamise tulemusel kuulub CIN praegu täielikult Mobyle ja mõlemad äriühingud kuuluvad seega täielikult äriühingule Onorato Partecipazioni. |
| --- | --- |

(82)

Onorato Partecipazioni teatas 6. juulil 2015 kavatsusest omandada täielik kontroll Moby ja CINi üle aktsiate omandamisega mõlema äriühingu teistelt aktsionäridelt. Itaalia konkurentsiamet kiitis selle tehingu – mis tegelikult kujutas endast Moby ja CINi koondumist – heaks oma 10. detsembri 2015. aasta resolutsiooniga nr 25773, mis kehtib ka Civitavecchia–Olbia ja Genova–Olbia liini tingimuste kohta (41). Selle tervendamise tulemusel kuulub CIN praegu täielikult Mobyle ja mõlemad äriühingud kuuluvad seega täielikult äriühingule Onorato Partecipazioni.

41

| (83) | Moby direktorite nõukogu kiitis 26. aprillil 2018 CINiga ühinemise kava heaks. Eeldusel et saadakse vajalikud kooskõlastused, plaaniti ühinemine teoks teha 2018. aasta lõpuks, kuid see lükkus pärast erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia sekkumist edasi. |
| --- | --- |

(83)

Moby direktorite nõukogu kiitis 26. aprillil 2018 CINiga ühinemise kava heaks. Eeldusel et saadakse vajalikud kooskõlastused, plaaniti ühinemine teoks teha 2018. aasta lõpuks, kuid see lükkus pärast erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia sekkumist edasi.

2.3.3.3.   Müügileping

Müügileping

| (84) | 25. juuli 2011. aasta müügilepingus on üleantud Tirrenia äriüksus määratud Tirrenia filiaalina, mis on spetsialiseerunud veoteenuste osutamisele kehtivate avalike teenuste osutamise kohustuste raames. Lepingu artiklis 4 on sätestatud, et äriüksuse varad on loetletud müügilepingu lisas ja need hõlmavad kogu immateriaalset (42) ja materiaalset vara, (43) mida äriühing kasutab avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(84)

25. juuli 2011. aasta müügilepingus on üleantud Tirrenia äriüksus määratud Tirrenia filiaalina, mis on spetsialiseerunud veoteenuste osutamisele kehtivate avalike teenuste osutamise kohustuste raames. Lepingu artiklis 4 on sätestatud, et äriüksuse varad on loetletud müügilepingu lisas ja need hõlmavad kogu immateriaalset (42) ja materiaalset vara, (43) mida äriühing kasutab avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel.

42

43

| (85) | Müügilepingu artikli 11 lõikes 3 on sätestatud, et müügi eeltingimus on uue lepingu sõlmimine CINi ja transpordiministeeriumi vahel teatava etteantud aja jooksul. Teisisõnu, uue lepingu sõlmimine on müügi lõplikuks vormistamiseks vajalik eeltingimus. |
| --- | --- |

(85)

Müügilepingu artikli 11 lõikes 3 on sätestatud, et müügi eeltingimus on uue lepingu sõlmimine CINi ja transpordiministeeriumi vahel teatava etteantud aja jooksul. Teisisõnu, uue lepingu sõlmimine on müügi lõplikuks vormistamiseks vajalik eeltingimus.

| (86) | Lisaks on müügilepingu artikli 7 lõikes 9 sätestatud, et CIN teeb kõigile haldustöötajatele ja meeskonnaliikmetele, kelle Tirrenia on värvanud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks, uued tööpakkumised (uute töölepingute alusel), võttes arvesse omandatud kvalifikatsiooni ja/või ametijuhendite samaväärsust, samuti võimalikke kokkuleppeid ametiühingutega. Nagu on nõutud dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2, peab CIN hoiduma kaheaastase perioodi jooksul töölepingu ülesütlemisest muus kui distsiplinaarkorras. Müügilepingu artikli 7 lõike 11 ja artikli 7 lõike 12 kohaselt on CIN kohustatud müüjat nende kohustuste täitmisest korrapäraselt teavitama ning rikkumiste korral tuleb maksta suuri trahve. |
| --- | --- |

(86)

Lisaks on müügilepingu artikli 7 lõikes 9 sätestatud, et CIN teeb kõigile haldustöötajatele ja meeskonnaliikmetele, kelle Tirrenia on värvanud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks, uued tööpakkumised (uute töölepingute alusel), võttes arvesse omandatud kvalifikatsiooni ja/või ametijuhendite samaväärsust, samuti võimalikke kokkuleppeid ametiühingutega. Nagu on nõutud dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2, peab CIN hoiduma kaheaastase perioodi jooksul töölepingu ülesütlemisest muus kui distsiplinaarkorras. Müügilepingu artikli 7 lõike 11 ja artikli 7 lõike 12 kohaselt on CIN kohustatud müüjat nende kohustuste täitmisest korrapäraselt teavitama ning rikkumiste korral tuleb maksta suuri trahve.

| (87) | Müügilepingu artikli 7 lõike 6 punktis d on sätestatud, et ostja on kooskõlas Marzano seaduse artikli 4 lõikega 4c suuteline tagama teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis ning järgima riiklikke ja rahvusvaheliselt kohaldatavaid õigusakte. |
| --- | --- |

(87)

Müügilepingu artikli 7 lõike 6 punktis d on sätestatud, et ostja on kooskõlas Marzano seaduse artikli 4 lõikega 4c suuteline tagama teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis ning järgima riiklikke ja rahvusvaheliselt kohaldatavaid õigusakte.

| (88) | Müügilepingu artikli 5 kohaselt tuleb 380 100 000 euro suurune müügihind maksta järgmiselt:






  a) | 200 100 000 eurot (niinimetatud fikseeritud hind) kolme tööpäeva jooksul pärast seda, kui majandusarengu ministeerium on võtnud vastu otsuse, millega eemaldatakse kõik kanded, mis on seotud eelisõigustega ning vara arestimise registreerimisega Tirrenia äriüksusele; |
| --- | --- | --- |

(88)

Müügilepingu artikli 5 kohaselt tuleb 380 100 000 euro suurune müügihind maksta järgmiselt:

a)

200 100 000 eurot (niinimetatud fikseeritud hind) kolme tööpäeva jooksul pärast seda, kui majandusarengu ministeerium on võtnud vastu otsuse, millega eemaldatakse kõik kanded, mis on seotud eelisõigustega ning vara arestimise registreerimisega Tirrenia äriüksusele;

| b) | ülejäänud 180 000 000 euro maksmine (nn edasilükatud hind) lükatakse edasi järgmiselt: 55 000 000 eurot uue lepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta 30. aprillil, 60 000 000 eurot uue lepingu jõustumisele järgneva seitsmenda aasta 30. aprillil, 65 000 000 eurot uue lepingu jõustumise algusele järgneva üheksanda aasta 30. aprillil (44). |
| --- | --- |

b)

ülejäänud 180 000 000 euro maksmine (nn edasilükatud hind) lükatakse edasi järgmiselt: 55 000 000 eurot uue lepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta 30. aprillil, 60 000 000 eurot uue lepingu jõustumisele järgneva seitsmenda aasta 30. aprillil, 65 000 000 eurot uue lepingu jõustumise algusele järgneva üheksanda aasta 30. aprillil (44).

44

| (89) | Müügilepingu artikli 8 lõikes 23 on kirjas, et vastavalt dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikele 5 ei pea uus omanik maksma tagasi Tirrenia võlgu, mis on tekkinud enne äriüksuse üleandmist. |
| --- | --- |

(89)

Müügilepingu artikli 8 lõikes 23 on kirjas, et vastavalt dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikele 5 ei pea uus omanik maksma tagasi Tirrenia võlgu, mis on tekkinud enne äriüksuse üleandmist.

| (90) | Pooled sõlmisid 16. juulil 2012 müügilepingu lisandi, millega muudeti muu hulgas 200 100 000 euro suuruse fikseeritud hinna makseviisi (vt põhjenduse 88 punkt a). Täpsemalt öeldes tuleb 138 200 000 eurot maksta kolme päeva jooksul pärast põhjenduse 88 punktis a nimetatud otsuse vastuvõtmist ja ülejäänud 61 900 000 eurot makstakse koos intressidega (45) kaheksanda aasta 1. märtsil pärast uue lepingu jõustumist (st 2020. aastal). Pooled leppisid kokku, et kaks aastat pärast jõustumist konsulteerivad nad teineteisega, et teha kindlaks, kas ülejäänud 61 900 000 euro maksetingimused on võimalik uuesti läbi rääkida. Selle tulemusel maksti viimane summa kavandatust varem (s.o 2020. aasta märtsi asemel 2016. aasta veebruaris). 180 000 000 euro suuruse edasilükatud hinna maksmises muudatusi ei tehta. |
| --- | --- |

(90)

Pooled sõlmisid 16. juulil 2012 müügilepingu lisandi, millega muudeti muu hulgas 200 100 000 euro suuruse fikseeritud hinna makseviisi (vt põhjenduse 88 punkt a). Täpsemalt öeldes tuleb 138 200 000 eurot maksta kolme päeva jooksul pärast põhjenduse 88 punktis a nimetatud otsuse vastuvõtmist ja ülejäänud 61 900 000 eurot makstakse koos intressidega (45) kaheksanda aasta 1. märtsil pärast uue lepingu jõustumist (st 2020. aastal). Pooled leppisid kokku, et kaks aastat pärast jõustumist konsulteerivad nad teineteisega, et teha kindlaks, kas ülejäänud 61 900 000 euro maksetingimused on võimalik uuesti läbi rääkida. Selle tulemusel maksti viimane summa kavandatust varem (s.o 2020. aasta märtsi asemel 2016. aasta veebruaris). 180 000 000 euro suuruse edasilükatud hinna maksmises muudatusi ei tehta.

45

2.3.3.4.   Banca Profilo uuring

Banca Profilo uuring

| (91) | Nagu on kirjeldatud eespool (vt põhjendus 73), määras majandusarengu minister Banca Profilo sõltumatuks eksperdiks, kelle ülesanne oli hinnata Tirrenia äriüksust dekreet-seaduse nr 347/2003 artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 esitas Banca Profilo aruande, milles kirjeldab kasutatud hindamismetoodikaid ja andmeid, mis sisaldusid Tirrenia enda äriplaanis aastateks 2011–2018. See aruanne sisaldas Tirrenia äriüksuse hinnangulist väärtust. |
| --- | --- |

(91)

Nagu on kirjeldatud eespool (vt põhjendus 73), määras majandusarengu minister Banca Profilo sõltumatuks eksperdiks, kelle ülesanne oli hinnata Tirrenia äriüksust dekreet-seaduse nr 347/2003 artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 esitas Banca Profilo aruande, milles kirjeldab kasutatud hindamismetoodikaid ja andmeid, mis sisaldusid Tirrenia enda äriplaanis aastateks 2011–2018. See aruanne sisaldas Tirrenia äriüksuse hinnangulist väärtust.

| (92) | Banca Profilo hinnangud põhinevad mitmel eeldusel, sealhulgas eelkõige sellel, et uut avaliku teenindamise lepingut kohaldatakse selle kehtivusaja lõpuni ning selle tulemusel saab Tirrenia äriüksus avaliku teenuse hüvitist selles lepingus kehtestatud mereveoliinide teenindamise eest. Banca Profilo viitab oma hindamisaruandes diskonteeritud rahavoogudele ja majanduslikule lisaväärtusele kui oma peamistele meetoditele ning turu kordarvudele ja kapitaliosaluse meetodile kui kontrolli teisestele meetoditele. |
| --- | --- |

(92)

Banca Profilo hinnangud põhinevad mitmel eeldusel, sealhulgas eelkõige sellel, et uut avaliku teenindamise lepingut kohaldatakse selle kehtivusaja lõpuni ning selle tulemusel saab Tirrenia äriüksus avaliku teenuse hüvitist selles lepingus kehtestatud mereveoliinide teenindamise eest. Banca Profilo viitab oma hindamisaruandes diskonteeritud rahavoogudele ja majanduslikule lisaväärtusele kui oma peamistele meetoditele ning turu kordarvudele ja kapitaliosaluse meetodile kui kontrolli teisestele meetoditele.

| (93) | Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul võtab Banca Profilo arvesse järgmist: i) uue lepingu kehtivusaja lõpuni tekkinud rahavood; ii) Tirrenia äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivuse lõppemise hetkel, eeldusel et pärast seda kuupäeva ei saa tegevust jätkata, ning iii) Tirrenia äriüksuse mõne piiratud vähemusosaluse omakapitali väärtus. Majandusliku lisaväärtuse meetodiga hindab Banco Profilo järgmist: i) kohandatud bilansiline väärtus; ii) firmaväärtus; iii) Tirrenia äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivuse lõppemise hetkel (samal põhjusel nagu diskonteeritud rahavoogude lähenemisviisi puhul). See hinnang põhineb äriühingu äriplaani andmetel ja Banca Profilo nende andmete põhjal tehtud arvutustel. |
| --- | --- |

(93)

Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul võtab Banca Profilo arvesse järgmist: i) uue lepingu kehtivusaja lõpuni tekkinud rahavood; ii) Tirrenia äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivuse lõppemise hetkel, eeldusel et pärast seda kuupäeva ei saa tegevust jätkata, ning iii) Tirrenia äriüksuse mõne piiratud vähemusosaluse omakapitali väärtus. Majandusliku lisaväärtuse meetodiga hindab Banco Profilo järgmist: i) kohandatud bilansiline väärtus; ii) firmaväärtus; iii) Tirrenia äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivuse lõppemise hetkel (samal põhjusel nagu diskonteeritud rahavoogude lähenemisviisi puhul). See hinnang põhineb äriühingu äriplaani andmetel ja Banca Profilo nende andmete põhjal tehtud arvutustel.

| (94) | Teisesed meetodid seisnesid järgmises. Turu kordarvude analüüs põhineb Banca Profilo arvutustel, milles kasutatakse Bloombergi andmeid üheksa võrreldava mereveoettevõtja kohta. Kapitaliosaluse meetod seisneb vara bilansis kajastatud puhasväärtuse hindamises, kuid vajaduse korral tehakse teatavaid kohandusi (nt laevastiku väärtus, avaliku teenindamise leping jne). |
| --- | --- |

(94)

Teisesed meetodid seisnesid järgmises. Turu kordarvude analüüs põhineb Banca Profilo arvutustel, milles kasutatakse Bloombergi andmeid üheksa võrreldava mereveoettevõtja kohta. Kapitaliosaluse meetod seisneb vara bilansis kajastatud puhasväärtuse hindamises, kuid vajaduse korral tehakse teatavaid kohandusi (nt laevastiku väärtus, avaliku teenindamise leping jne).

| (95) | Banca Profilo jõudis eespool esitatud meetodite põhjal järeldusele, et Tirrenia äriüksuse väärtus jääb vahemikku 380–426 miljonit eurot. Seega tuleks selle äriühingu miinimumhinnaks määrata 380 000 000 eurot. |
| --- | --- |

(95)

Banca Profilo jõudis eespool esitatud meetodite põhjal järeldusele, et Tirrenia äriüksuse väärtus jääb vahemikku 380–426 miljonit eurot. Seega tuleks selle äriühingu miinimumhinnaks määrata 380 000 000 eurot.

2.3.3.5.   Ecorysi aruanne

Ecorysi aruanne

| (96) | Komisjon tegi ametliku uurimismenetluse käigus sõltumatule konsultandile (Ecorys) ülesandeks teha kindlaks müüki pandud Tirrenia äriüksuse turuväärtus (vt põhjendus 8). Konsultandil paluti i) kinnitada Banca Profilo koostatud hinnangu paikapidavust ja ii) määrata äriüksuse tingimusteta turuväärtus. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon tegi ametliku uurimismenetluse käigus sõltumatule konsultandile (Ecorys) ülesandeks teha kindlaks müüki pandud Tirrenia äriüksuse turuväärtus (vt põhjendus 8). Konsultandil paluti i) kinnitada Banca Profilo koostatud hinnangu paikapidavust ja ii) määrata äriüksuse tingimusteta turuväärtus.

| (97) | Uue lepinguga seotud Tirrenia äriüksuse väärtuse kindlakstegemiseks kasutas Ecorys neid peamisi meetodeid, mida kasutas ka Banca Profilo. Ecorys kasutas eelkõige diskonteeritud rahavoogude ja majandusliku lisaväärtuse meetodit, kuid muutis asjakohaseid eeldusi, kui ta pidas seda vajalikuks (46). Ecorys eeldab, et uue lepingu kehtivusaega ei pikendata (47) ja seetõttu ei teenindata pärast seda kuupäeva enam avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavaid liine. Selle põhjal tegi Ecorys kindlaks, et Tirrenia müüdud äriüksuse minimaalne turuväärtus oli 409,5 miljonit eurot (st peaaegu 8 % suurem kui Banca Profilo hinnatud väärtus). |
| --- | --- |

(97)

Uue lepinguga seotud Tirrenia äriüksuse väärtuse kindlakstegemiseks kasutas Ecorys neid peamisi meetodeid, mida kasutas ka Banca Profilo. Ecorys kasutas eelkõige diskonteeritud rahavoogude ja majandusliku lisaväärtuse meetodit, kuid muutis asjakohaseid eeldusi, kui ta pidas seda vajalikuks (46). Ecorys eeldab, et uue lepingu kehtivusaega ei pikendata (47) ja seetõttu ei teenindata pärast seda kuupäeva enam avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavaid liine. Selle põhjal tegi Ecorys kindlaks, et Tirrenia müüdud äriüksuse minimaalne turuväärtus oli 409,5 miljonit eurot (st peaaegu 8 % suurem kui Banca Profilo hinnatud väärtus).

46

47

| (98) | Ecorys jõudis ühtlasi järeldusele, et kui Tirrenia äriüksus oleks müüdud tingimusteta ja eelkõige ilma uue avaliku teenindamise lepinguta avalike teenuste osutamise kohta (ja seega ka ilma kohustuseta tagada nimetatud avaliku teenuse katkematus), oleks äriühing müüdud selle likvideerimisväärtusega, (48) s.o 303,5 miljoni euro eest. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Tirrenia äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys iseloomustas nii Tirrenia kui ka Siremari poolt avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavaid liine kui „väga kahjumlikku tegevust, mida iseloomustab väike sõitjate arv ja mis sõltub täielikult lepingu alusel saadavast rahastusest“. Lisaks leidis Ecorys, et „võimalus muuta teenuste kvaliteeti ja suurem vabadus piletihindade kehtestamisel ei ole piisavad tingimused, et muuta need liinid ärilisest seisukohast majanduslikult tasuvaks“. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on väiksem pakkumismenetluse tulemusel saadud väärtusest, ning märkis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv. |
| --- | --- |

(98)

Ecorys jõudis ühtlasi järeldusele, et kui Tirrenia äriüksus oleks müüdud tingimusteta ja eelkõige ilma uue avaliku teenindamise lepinguta avalike teenuste osutamise kohta (ja seega ka ilma kohustuseta tagada nimetatud avaliku teenuse katkematus), oleks äriühing müüdud selle likvideerimisväärtusega, (48) s.o 303,5 miljoni euro eest. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Tirrenia äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys iseloomustas nii Tirrenia kui ka Siremari poolt avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavaid liine kui „väga kahjumlikku tegevust, mida iseloomustab väike sõitjate arv ja mis sõltub täielikult lepingu alusel saadavast rahastusest“. Lisaks leidis Ecorys, et „võimalus muuta teenuste kvaliteeti ja suurem vabadus piletihindade kehtestamisel ei ole piisavad tingimused, et muuta need liinid ärilisest seisukohast majanduslikult tasuvaks“. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on väiksem pakkumismenetluse tulemusel saadud väärtusest, ning märkis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv.

48

| (99) | Peale selle võrdles Ecorys Tirrenia äriüksuse töötajate arvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja omaga ja jõudis järeldusele, et Tirrenia töötajate arv ja personalikulude struktuur ei „erine nende võrreldavate ettevõtjate struktuurist, kui võtta arvesse tööjõukulude osa kogutulust (49) ning tööjõukulude ja töötajate arvu suhet“ (50). Analüüs ei näidanud olulist erinevust Tirrenia äriüksuse ja võrreldavate ettevõtjate vahel, mis oleks võinud osutada töötajate ülemäärasele arvule või liigsetele tööjõukuludele. Potentsiaalsel ostjal oleks seega olnud vähe tegutsemisruumi osa tööjõu vallandamisel või asendamisel. Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõudu käsitleval tingimusel oleks olnud oluline mõju Tirrenia äriüksuse väärtusele. |
| --- | --- |

(99)

Peale selle võrdles Ecorys Tirrenia äriüksuse töötajate arvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja omaga ja jõudis järeldusele, et Tirrenia töötajate arv ja personalikulude struktuur ei „erine nende võrreldavate ettevõtjate struktuurist, kui võtta arvesse tööjõukulude osa kogutulust (49) ning tööjõukulude ja töötajate arvu suhet“ (50). Analüüs ei näidanud olulist erinevust Tirrenia äriüksuse ja võrreldavate ettevõtjate vahel, mis oleks võinud osutada töötajate ülemäärasele arvule või liigsetele tööjõukuludele. Potentsiaalsel ostjal oleks seega olnud vähe tegutsemisruumi osa tööjõu vallandamisel või asendamisel. Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõudu käsitleval tingimusel oleks olnud oluline mõju Tirrenia äriüksuse väärtusele.

49

50

2.3.4.   Riigi ja CINi vaheline uus leping

Riigi ja CINi vaheline uus leping

2.3.4.1.   Abisaaja

Abisaaja

| (100) | CIN on Tirrenia äriüksuse pakkumismenetluse võitja ja sellel otstarbel asutasid selle algselt Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. ja Marinvest S.r.l., ehkki kaks viimast asjaosalist tuli ühinemisele heakskiidu saamiseks asendada kolme muu investoriga (vt põhjendus 80). Nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 82), kontrollib CIN alates 2015. aasta juulist ainult äriühingut Onorato Partecipazioni S.r.l. |
| --- | --- |

(100)

CIN on Tirrenia äriüksuse pakkumismenetluse võitja ja sellel otstarbel asutasid selle algselt Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. ja Marinvest S.r.l., ehkki kaks viimast asjaosalist tuli ühinemisele heakskiidu saamiseks asendada kolme muu investoriga (vt põhjendus 80). Nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 82), kontrollib CIN alates 2015. aasta juulist ainult äriühingut Onorato Partecipazioni S.r.l.

2.3.4.2.   Liinid

Liinid

| (101) | Itaalia ja CINi vahelise 18. juuli 2012. aasta uue lepingu kohaselt teenindab viimati nimetatu avalike teenuste osutamise korra alusel järgmisi liine:

  Tabel 3


  Liinid, mida CIN teenindab uue lepingu kohaselt







  Segaveoteenuse liinid | Kaubaveoteenuse liinid |
| --- | --- | --- |
| Napoli–Palermo (ainult madalhooajal): | igapäevane teenus (ööpäev läbi) sadamast sadamasse |

(101)

Itaalia ja CINi vahelise 18. juuli 2012. aasta uue lepingu kohaselt teenindab viimati nimetatu avalike teenuste osutamise korra alusel järgmisi liine:

Tabel 3

Tabel 3

Liinid, mida CIN teenindab uue lepingu kohaselt

Liinid, mida CIN teenindab uue lepingu kohaselt

Segaveoteenuse liinid

Kaubaveoteenuse liinid

Napoli–Palermo (ainult madalhooajal):

Napoli–Palermo

igapäevane teenus (ööpäev läbi) sadamast sadamasse

Livorno–Cagliari (aasta ringi):

Livorno–Cagliari

| | viis väljumist nädalas igast sadamast |
| --- | --- |

viis väljumist nädalas igast sadamast

Genova – Porto Torres (üksnes madalhooajal):

Genova – Porto Torres

| | igapäevane teenus (ööpäev läbi) sadamast sadamasse |
| --- | --- |

igapäevane teenus (ööpäev läbi) sadamast sadamasse

Genova–Olbia–Arbatax (aasta ringi):

Genova–Olbia–Arbatax

| | Sardiiniasse: kolm (viis) väljumist nädalas madalhooajal (kõrghooajal) Genovast Olbiasse, kaks pikendatud liini nädalas Olbiast Arbataxini |
| --- | --- |

Sardiiniasse: kolm (viis) väljumist nädalas madalhooajal (kõrghooajal) Genovast Olbiasse, kaks pikendatud liini nädalas Olbiast Arbataxini

| | Mandrile: kaks väljumist nädalas Arbataxist Genovasse peatusega Olbias. Üks (kolm) lisaväljumine (lisaväljumist) Olbiast Genovasse madalhooajal (kõrghooajal). |
| --- | --- |

Mandrile: kaks väljumist nädalas Arbataxist Genovasse peatusega Olbias. Üks (kolm) lisaväljumine (lisaväljumist) Olbiast Genovasse madalhooajal (kõrghooajal).

Napoli–Cagliari (aasta ringi):

Napoli–Cagliari (aasta ringi)

| | igast sadamast üks kuni kolm väljumist nädalas. Liiklusnõuetest lähtuvalt saab Cagliari–Palermo liinil teha kolmest väljumisest ühe. |
| --- | --- |

igast sadamast üks kuni kolm väljumist nädalas. Liiklusnõuetest lähtuvalt saab Cagliari–Palermo liinil teha kolmest väljumisest ühe.

Civitavecchia–Olbia (ainult madalhooajal):

Civitavecchia–Olbia

| | igapäevane teenus (ööpäev läbi) sadamast sadamasse. |
| --- | --- |

igapäevane teenus (ööpäev läbi) sadamast sadamasse.

Ravenna–Catania (aasta ringi):

Ravenna–Catania

| | igast sadamast kolm väljumist nädalas |
| --- | --- |

igast sadamast kolm väljumist nädalas

Napoli–Cagliari (aasta ringi):

Napoli–Cagliari

| | üks väljumine (kaks väljumist) nädalas igast sadamast madalhooajal (kõrghooajal) |
| --- | --- |

üks väljumine (kaks väljumist) nädalas igast sadamast madalhooajal (kõrghooajal)

Palermo–Cagliari (aasta ringi):

Palermo–Cagliari

| | üks väljumine nädalas igast sadamast madal- ja kõrghooajal |
| --- | --- |

üks väljumine nädalas igast sadamast madal- ja kõrghooajal

Trapani–Cagliari (aasta ringi):

Trapani–Cagliari

| | üks väljumine nädalas igast sadamast madal- ja kõrghooajal |
| --- | --- |

üks väljumine nädalas igast sadamast madal- ja kõrghooajal

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax (aasta ringi):

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

| | Sardiiniasse: igapäevane teenindus (ööpäev läbi) Civitavecchiast Cagliarisse, kaks pikendatud liini nädalas Arbataxini |
| --- | --- |

Sardiiniasse: igapäevane teenindus (ööpäev läbi) Civitavecchiast Cagliarisse, kaks pikendatud liini nädalas Arbataxini

| | Mandrile: igapäevane teenindus (ööpäev läbi) Cagliarist Civitavecchiasse, kaks pikendatud liini nädalas Arbataxini |
| --- | --- |

Mandrile: igapäevane teenindus (ööpäev läbi) Cagliarist Civitavecchiasse, kaks pikendatud liini nädalas Arbataxini

Termoli – Tremiti saared (aasta ringi):

Termoli – Tremiti saared

| | igapäevane teenindus mõlemast sadamast pluss kaks lisaühendust nädalas mõlemast sadamast. Üks kord nädalas ühendus ohtlike kaupade veoks. Kõrghooajal üks lisaühendus nädalas. |
| --- | --- |

igapäevane teenindus mõlemast sadamast pluss kaks lisaühendust nädalas mõlemast sadamast. Üks kord nädalas ühendus ohtlike kaupade veoks. Kõrghooajal üks lisaühendus nädalas.

| (102) | CIN teenindab kõrghooajal ärilistel tingimustel Napoli–Palermo, Genova – Porto Torrese, Civitavecchia–Olbia liini. Uue lepingu A lisas kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas tuleb teenindada kõiki tabelis 3 nimetatud liine (nt laeva tüüp, mõne liini väljumise tund jne). Lisaks ei tohi kasutajatele (vastavalt saare elanikele ja muudele sõitjatele) kohaldatavad sõidutariifid ületada uue lepingu artiklis 6 sätestatud ja samas A lisas nimetatud piirmäärasid. |
| --- | --- |

(102)

CIN teenindab kõrghooajal ärilistel tingimustel Napoli–Palermo, Genova – Porto Torrese, Civitavecchia–Olbia liini. Uue lepingu A lisas kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas tuleb teenindada kõiki tabelis 3 nimetatud liine (nt laeva tüüp, mõne liini väljumise tund jne). Lisaks ei tohi kasutajatele (vastavalt saare elanikele ja muudele sõitjatele) kohaldatavad sõidutariifid ületada uue lepingu artiklis 6 sätestatud ja samas A lisas nimetatud piirmäärasid.

| (103) | CIN esitas 7. novembri 2013. aasta kirjaga taotluse vaadata läbi uue lepingu artikliga 9 ette nähtud majandusliku ja finantstasakaalu tingimused (vt põhjendus 107). Sellele tuginedes leppisid Itaalia taristu- ja transpordiministeerium ning CIN 7. augustil 2014 kokku mitmes 18. juuli 2012. aasta lepingu muudatuses. Tegevuse majandusliku ja finantstasakaalu taastamiseks nähti muutmiskokkuleppes ette, et:






  — | Trapani–Cagliari segaveoliin kaotatakse; |
| --- | --- | --- |

(103)

CIN esitas 7. novembri 2013. aasta kirjaga taotluse vaadata läbi uue lepingu artikliga 9 ette nähtud majandusliku ja finantstasakaalu tingimused (vt põhjendus 107). Sellele tuginedes leppisid Itaalia taristu- ja transpordiministeerium ning CIN 7. augustil 2014 kokku mitmes 18. juuli 2012. aasta lepingu muudatuses. Tegevuse majandusliku ja finantstasakaalu taastamiseks nähti muutmiskokkuleppes ette, et:

—

Trapani–Cagliari segaveoliin kaotatakse;

| — | Napoli–Cagliari kaubaveoliin kaotatakse; |
| --- | --- |

—

Napoli–Cagliari kaubaveoliin kaotatakse;

| — | Ravenna–Catania kaubaveoliini muudetakse nii, et see võimaldaks väljumisi Ravennast, Veneetsiast või Monfalconeist Cataniasse ning võimaldaks teha võimaliku peatuse Brindisis ja vastupidi; |
| --- | --- |

—

Ravenna–Catania kaubaveoliini muudetakse nii, et see võimaldaks väljumisi Ravennast, Veneetsiast või Monfalconeist Cataniasse ning võimaldaks teha võimaliku peatuse Brindisis ja vastupidi;

| — | kaubaveoliine (muudetud kujul) ei ole enam vaja teenindada teatavatel perioodidel aastas (51) (peamiselt riigipühadel ja puhkusteperioodil); |
| --- | --- |

—

kaubaveoliine (muudetud kujul) ei ole enam vaja teenindada teatavatel perioodidel aastas (51) (peamiselt riigipühadel ja puhkusteperioodil);

51

| — | mõnel liinil muudetakse teenindussagedust ja minimaalset sagedust. Kõige tähtsamad muudatused on järgmised:






  a) | Genova–Olbia–Arbataxi segaveoliinil kaotatakse ühendus Arbataxiga madalhooajal (kuid säilitatakse kõrghooajal); |
| --- | --- | --- |

—

mõnel liinil muudetakse teenindussagedust ja minimaalset sagedust. Kõige tähtsamad muudatused on järgmised:

a)

Genova–Olbia–Arbataxi segaveoliinil kaotatakse ühendus Arbataxiga madalhooajal (kuid säilitatakse kõrghooajal);

| b) | Civitavecchia–Cagliari–Arbataxi segaveoliinil vähendati madalhooajal väljumisi igapäevasest väljumisest nädalas kolme väljumiseni nädalas kahe ühendusega nädalas Arbataxiga, kõrghooajal muudatusi ei ole; |
| --- | --- |

b)

Civitavecchia–Cagliari–Arbataxi segaveoliinil vähendati madalhooajal väljumisi igapäevasest väljumisest nädalas kolme väljumiseni nädalas kahe ühendusega nädalas Arbataxiga, kõrghooajal muudatusi ei ole;

| c) | Napoli–Cagliari segaveoliinil suurendati sagedust madalhooajal ühest väljumisest kahe väljumiseni nädalas, kõrghooajal muudatusi ei ole; |
| --- | --- |

c)

Napoli–Cagliari segaveoliinil suurendati sagedust madalhooajal ühest väljumisest kahe väljumiseni nädalas, kõrghooajal muudatusi ei ole;

| d) | Palermo–Cagliari segaveoliinil suurendati sagedust kõrghooajal ühest väljumisest kahe väljumiseni nädalas, madalhooajal muudatusi ei tehtud; |
| --- | --- |

d)

Palermo–Cagliari segaveoliinil suurendati sagedust kõrghooajal ühest väljumisest kahe väljumiseni nädalas, madalhooajal muudatusi ei tehtud;

| e) | Livorno–Cagliari kaubaveoliinil muudeti sagedust viiest iganädalasest väljumisest nelja kuni kuue iganädalase väljumiseni; |
| --- | --- |

e)

Livorno–Cagliari kaubaveoliinil muudeti sagedust viiest iganädalasest väljumisest nelja kuni kuue iganädalase väljumiseni;

| — | iga-aastase avaliku teenuse hüvitise maksimumsummaks jääb 72 685 642 eurot ja seda ei saa mingil juhul suurendada. |
| --- | --- |

—

iga-aastase avaliku teenuse hüvitise maksimumsummaks jääb 72 685 642 eurot ja seda ei saa mingil juhul suurendada.

2.3.4.3.   Kestus

Kestus

| (104) | Itaalia riigi ja CINi vahel 18. juulil 2012 sõlmitud uus leping kehtib kaheksa aastat ja seega kuni 18. juulini 2020. |
| --- | --- |

(104)

Itaalia riigi ja CINi vahel 18. juulil 2012 sõlmitud uus leping kehtib kaheksa aastat ja seega kuni 18. juulini 2020.

2.3.4.4.   Avalike teenuste osutamise kohustused

Avalike teenuste osutamise kohustused

| (105) | CINile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine (vt põhjendus 101), vastavatele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu, mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad. |
| --- | --- |

(105)

CINile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine (vt põhjendus 101), vastavatele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu, mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad.

2.3.4.5.   Hüvitis

Hüvitis

| (106) | Iga-aastane hüvitis, mida CIN saab uue lepingu alusel, on 72 685 642 eurot. Hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata CIPE direktiivis sätestatud metoodika alusel (vt põhjendused 41–51). |
| --- | --- |

(106)

Iga-aastane hüvitis, mida CIN saab uue lepingu alusel, on 72 685 642 eurot. Hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata CIPE direktiivis sätestatud metoodika alusel (vt põhjendused 41–51).

| (107) | Uue lepingu artikliga 8 on ette nähtud subsideeritud tegevuse ulatuse korrapärane läbivaatamine iga kolme aasta tagant, et veenduda, et ei esine rahalist tasakaalustamatust. Lisaks on uue lepingu artiklis 9 sätestatud, et tulude või kulude ootamatute ja struktuuriliste muutuste väga spetsiifiliste asjaolude korral ja igal juhul pärast iga kolmeaastase perioodi esimest aastat võivad pooled alustada seda läbivaatamist varem (kaitseklausel). |
| --- | --- |

(107)

Uue lepingu artikliga 8 on ette nähtud subsideeritud tegevuse ulatuse korrapärane läbivaatamine iga kolme aasta tagant, et veenduda, et ei esine rahalist tasakaalustamatust. Lisaks on uue lepingu artiklis 9 sätestatud, et tulude või kulude ootamatute ja struktuuriliste muutuste väga spetsiifiliste asjaolude korral ja igal juhul pärast iga kolmeaastase perioodi esimest aastat võivad pooled alustada seda läbivaatamist varem (kaitseklausel).

2.3.5.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (108) | 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on sätestatud, et saartega ühenduse tagamiseks ja nende avalike teenuste osutamise kohustusi silmas pidades jätkavad endise Tirrenia kontserni äriühingud, sealhulgas Tirrenia, juba määratud sildumist ja neil on eesõigus uute teenindusaegade jaotamisel vastavalt meresõiduasutuste poolt 28. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 84 ja Itaalia merendusseadustiku kohaselt kehtestatud menetlustele. |
| --- | --- |

(108)

2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on sätestatud, et saartega ühenduse tagamiseks ja nende avalike teenuste osutamise kohustusi silmas pidades jätkavad endise Tirrenia kontserni äriühingud, sealhulgas Tirrenia, juba määratud sildumist ja neil on eesõigus uute teenindusaegade jaotamisel vastavalt meresõiduasutuste poolt 28. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 84 ja Itaalia merendusseadustiku kohaselt kehtestatud menetlustele.

2.3.6.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (109) | 2010. aasta seadusega nähti endise Tirrenia kontserni äriühingutele ette võimalus kasutada kiireloomuliste likviidsusvajaduste katmiseks ajutiselt rahalisi vahendeid, (52) mis on juba eraldatud laevastiku uuendamiseks ja ajakohastamiseks. Endise Tirrenia kontserni äriühingud, kes seda võimalust kasutasid, pidid neid sihtotstarbelisi vahendeid siiski täiendama, et nad saaksid oma laevadel ikkagi vajalikke uuendusi teha. Need uuendused olid vajalikud uute rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks pärast 1996. aasta Stockholmi lepingut (53). |
| --- | --- |

(109)

2010. aasta seadusega nähti endise Tirrenia kontserni äriühingutele ette võimalus kasutada kiireloomuliste likviidsusvajaduste katmiseks ajutiselt rahalisi vahendeid, (52) mis on juba eraldatud laevastiku uuendamiseks ja ajakohastamiseks. Endise Tirrenia kontserni äriühingud, kes seda võimalust kasutasid, pidid neid sihtotstarbelisi vahendeid siiski täiendama, et nad saaksid oma laevadel ikkagi vajalikke uuendusi teha. Need uuendused olid vajalikud uute rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks pärast 1996. aasta Stockholmi lepingut (53).

52

53

| (110) | Täpsemalt eraldati kahest rajatisest lähtudes (54) kogu Tirrenia kontserni uuenduste katmiseks 23 750 000 eurot. 12 051 900 eurot sellest summast hoiustati Banca Carige pangas spetsiaalselt Tirrenia jaoks avatud pangakontole eesmärgiga kasutada neid vahendeid algse plaani järgi, st rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks vajalike uuenduste tegemiseks. Banca Carige tegi 12. augustil 2010 siiski tasaarvestuse selle hoiuse ja Tirrenia kahe võlgnevuse vahel summas 4 657 005,35 eurot. Seega kasutas Tirrenia tõepoolest 2010. aasta seaduses sätestatud võimalust kasutada laevastiku uuendamiseks eraldatud rahalisi vahendeid likviidsusnõuete täitmiseks, isegi kui tal oleks endiselt kohustus see abi Itaalia riigile tagasi maksta, täiendades selleks uuendamistööde jaoks eraldatud kontot. |
| --- | --- |

(110)

Täpsemalt eraldati kahest rajatisest lähtudes (54) kogu Tirrenia kontserni uuenduste katmiseks 23 750 000 eurot. 12 051 900 eurot sellest summast hoiustati Banca Carige pangas spetsiaalselt Tirrenia jaoks avatud pangakontole eesmärgiga kasutada neid vahendeid algse plaani järgi, st rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks vajalike uuenduste tegemiseks. Banca Carige tegi 12. augustil 2010 siiski tasaarvestuse selle hoiuse ja Tirrenia kahe võlgnevuse vahel summas 4 657 005,35 eurot. Seega kasutas Tirrenia tõepoolest 2010. aasta seaduses sätestatud võimalust kasutada laevastiku uuendamiseks eraldatud rahalisi vahendeid likviidsusnõuete täitmiseks, isegi kui tal oleks endiselt kohustus see abi Itaalia riigile tagasi maksta, täiendades selleks uuendamistööde jaoks eraldatud kontot.

54

| (111) | Lisaks on 2010. aasta seaduse artiklis 1 sätestatud järgmine:






  a) | algseid lepinguid pikendatakse 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni (vt ka põhjendus 26); |
| --- | --- | --- |

(111)

Lisaks on 2010. aasta seaduse artiklis 1 sätestatud järgmine:

a)

algseid lepinguid pikendatakse 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni (vt ka põhjendus 26);

| b) | dekreet-seaduse 135/2009 artiklit 19b, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, muudetakse lõike 24a lisamisega. Selle lõike kohaselt on maksust vabastatud kõik ametlikud toimingud ja tehingud, mis on seotud 2009. aasta seaduse artikli 19b lõigete 1–15 sätete rakendamisega. Need lõiked käsitlevad merekabotaaži sektori liberaliseerimist Tirrenia kontserni erastamise kaudu, sealhulgas selle ettevalmistavat etappi, st piirkondlike äriühingute üleandmist asjaomastele maakondadele; |
| --- | --- |

b)

dekreet-seaduse 135/2009 artiklit 19b, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, muudetakse lõike 24a lisamisega. Selle lõike kohaselt on maksust vabastatud kõik ametlikud toimingud ja tehingud, mis on seotud 2009. aasta seaduse artikli 19b lõigete 1–15 sätete rakendamisega. Need lõiked käsitlevad merekabotaaži sektori liberaliseerimist Tirrenia kontserni erastamise kaudu, sealhulgas selle ettevalmistavat etappi, st piirkondlike äriühingute üleandmist asjaomastele maakondadele;

| c) | avaliku teenuse katkematuse tagamiseks ja endiste Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessi toetamiseks võivad kõnealused maakonnad kasutada alakasutatud piirkondade fondi (Fondo Aree Sottoutilizzate, edaspidi „FAS“) (55) rahalisi vahendeid vastavalt 6. märtsi 2009. aasta CIPE direktiivile nr 1/2009 (56). |
| --- | --- |

c)

avaliku teenuse katkematuse tagamiseks ja endiste Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessi toetamiseks võivad kõnealused maakonnad kasutada alakasutatud piirkondade fondi (Fondo Aree Sottoutilizzate, edaspidi „FAS“) (55) rahalisi vahendeid vastavalt 6. märtsi 2009. aasta CIPE direktiivile nr 1/2009 (56).

Fondo Aree Sottoutilizzate

55

56

2.4.   Rikkumismenetlus nr 2007/4609

Rikkumismenetlus nr 2007/4609

| (112) | Pärast komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vahelist varasemat teabevahetust saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor 19. detsembril 2008 Itaaliale nõude teabe esitamiseks. See nõue puudutas muu hulgas ülevaadet sel ajal käigus olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindavatest liinidest ja avaliku teenuse osutamisest, mille Itaalia oli kavandatud uute lepingute alusel ette näinud. Lisaks paluti Itaalial esitada rohkem üksikasju Tirrenia kontserni erastamiskavade kohta. |
| --- | --- |

(112)

Pärast komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vahelist varasemat teabevahetust saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor 19. detsembril 2008 Itaaliale nõude teabe esitamiseks. See nõue puudutas muu hulgas ülevaadet sel ajal käigus olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindavatest liinidest ja avaliku teenuse osutamisest, mille Itaalia oli kavandatud uute lepingute alusel ette näinud. Lisaks paluti Itaalial esitada rohkem üksikasju Tirrenia kontserni erastamiskavade kohta.

| (113) | Oma 28. aprilli 2009. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku vastuse komisjoni 19. detsembri 2008. aasta kirjale. Selles kirjas Itaalia muu hulgas






  — | märkis, et Itaalia merekabotaaži sektori liberaliseerimiseks Tirrenia kontserni erastamise teel oli vaja pikendada algseid lepinguid kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- | --- |

(113)

Oma 28. aprilli 2009. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku vastuse komisjoni 19. detsembri 2008. aasta kirjale. Selles kirjas Itaalia muu hulgas

—

märkis, et Itaalia merekabotaaži sektori liberaliseerimiseks Tirrenia kontserni erastamise teel oli vaja pikendada algseid lepinguid kuni 31. detsembrini 2009;

| — | väitis, et Tirrenia kontsernile makstud avaliku teenuse hüvitis oli vajalik saartega ühenduse tagamiseks mereühenduste kaudu, mida turul tegutsevad eraettevõtjad rahuldavalt ei pakkunud; |
| --- | --- |

—

väitis, et Tirrenia kontsernile makstud avaliku teenuse hüvitis oli vajalik saartega ühenduse tagamiseks mereühenduste kaudu, mida turul tegutsevad eraettevõtjad rahuldavalt ei pakkunud;

| — | osutas, et liinide põhjalik ratsionaliseerimisprotsess lõppes 10. märtsil 2009. Selle protsessi käigus võeti arvesse asjakohaseid sotsiaalseid, tööhõive- ja majandusaspekte, samuti vajadust kaitsta eri piirkondi ühendava liikluse jaoks olulisi ühendusi ning see hõlmas konsulteerimist kuue asjaomase piirkonnaga. Selle ratsionaliseerimisega kaasneks kogu Tirrenia kontserni jaoks avaliku teenuse netokulu vähenemine umbes 66 miljoni euro võrra ja umbes 600 meeskonnaliikme koondamine. Itaalia tuletas ka meelde, et 2009. aasta ratsionaliseerimisega täiendati varasemaid jõupingutusi (2004., 2006. ja 2008. aastal) Tirrenia kontserni pakutavate teenuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

osutas, et liinide põhjalik ratsionaliseerimisprotsess lõppes 10. märtsil 2009. Selle protsessi käigus võeti arvesse asjakohaseid sotsiaalseid, tööhõive- ja majandusaspekte, samuti vajadust kaitsta eri piirkondi ühendava liikluse jaoks olulisi ühendusi ning see hõlmas konsulteerimist kuue asjaomase piirkonnaga. Selle ratsionaliseerimisega kaasneks kogu Tirrenia kontserni jaoks avaliku teenuse netokulu vähenemine umbes 66 miljoni euro võrra ja umbes 600 meeskonnaliikme koondamine. Itaalia tuletas ka meelde, et 2009. aasta ratsionaliseerimisega täiendati varasemaid jõupingutusi (2004., 2006. ja 2008. aastal) Tirrenia kontserni pakutavate teenuste vähendamiseks;

| — | selgitas, et ratsionaliseerimise eesmärk oli: i) säilitada liinid, mis on vajalikud ühenduse tagamiseks saarte ja mandriga ning nende vahel, ja õigus tervisele, õppimisele ja liikumisele, ii) ratsionaliseerida ühendusi, mida teenindavad eraettevõtjad, kes pakuvad samu ühendusi sama aja jooksul, sarnaste kvaliteedi ja järjepidevuse tagatistega, ning iii) ratsionaliseerida suviseid ja kiirühendusi, mille puhul veetakse ainult inimesi; |
| --- | --- |

—

selgitas, et ratsionaliseerimise eesmärk oli: i) säilitada liinid, mis on vajalikud ühenduse tagamiseks saarte ja mandriga ning nende vahel, ja õigus tervisele, õppimisele ja liikumisele, ii) ratsionaliseerida ühendusi, mida teenindavad eraettevõtjad, kes pakuvad samu ühendusi sama aja jooksul, sarnaste kvaliteedi ja järjepidevuse tagatistega, ning iii) ratsionaliseerida suviseid ja kiirühendusi, mille puhul veetakse ainult inimesi;

| — | andis ülevaate Tirrenia kontserni äriühingute 2008. aastal teenindatud liinidest ja vähendatud liinide arvust, mida Tirrenia kontserni äriühingud teenindaksid 2009. aastal. Itaalia ametiasutuste sõnul on viimati nimetatud liinid Tirrenia kontserni äriühingute uute omanikega sõlmitavate uute lepingute aluseks. |
| --- | --- |

—

andis ülevaate Tirrenia kontserni äriühingute 2008. aastal teenindatud liinidest ja vähendatud liinide arvust, mida Tirrenia kontserni äriühingud teenindaksid 2009. aastal. Itaalia ametiasutuste sõnul on viimati nimetatud liinid Tirrenia kontserni äriühingute uute omanikega sõlmitavate uute lepingute aluseks.

| (114) | Komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor saatis 21. detsembril 2009 Itaalia ametiasutustele kirja, milles märkis muu hulgas järgmist:






  — | arvestades Itaalia merekabotaaži sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja märkimisväärse sotsiaalse mõju tõttu, mis Itaalia ametiasutuste sõnul erastamisega kaasneb, oleks juhul, kui pakkumismenetlused viiakse ellu avaliku teenindamise lihtlepingute alusel, selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete pakkumismenetluses osalemine vastuvõetav – põhimõtteliselt ja erandina – selleks, et tagada nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (57) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) sätestatud ühenduse laevaomanikevahelise mittediskrimineerimise kriteeriumi täitmine; |
| --- | --- | --- |

(114)

Komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor saatis 21. detsembril 2009 Itaalia ametiasutustele kirja, milles märkis muu hulgas järgmist:

—

arvestades Itaalia merekabotaaži sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja märkimisväärse sotsiaalse mõju tõttu, mis Itaalia ametiasutuste sõnul erastamisega kaasneb, oleks juhul, kui pakkumismenetlused viiakse ellu avaliku teenindamise lihtlepingute alusel, selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete pakkumismenetluses osalemine vastuvõetav – põhimõtteliselt ja erandina – selleks, et tagada nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (57) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) sätestatud ühenduse laevaomanikevahelise mittediskrimineerimise kriteeriumi täitmine;

57

| — | avaliku teenuse hüvitis pidi piirduma nende liinidega, kus teiste veoettevõtjate pidev aastaringne tegutsemine oli piiratud ja seega turu vajaduste täitmiseks mitterahuldav. Sellega seoses küsiti selgitusi turutõrgete kohta Genova – Porto Torrese, Genova–Olbia–Arbataxi ja Civitavecchia–Olbia liinil. Lisaks paluti Itaalial selgitada, kas Tirrenia sai hüvitist nende kolme liini käigushoidmise eest kõrghooajal. Samuti esitati küsimusi liinide kohta, mida teenindas Caremar. Kirjas juhiti tähelepanu ka sellele, et ainult riigisiseste liinide (ja mitte rahvusvaheliste liinide) lisamine avaliku teenindamise lepingusse võib olla põhjendatud merekabotaaži määruse alusel; |
| --- | --- |

—

avaliku teenuse hüvitis pidi piirduma nende liinidega, kus teiste veoettevõtjate pidev aastaringne tegutsemine oli piiratud ja seega turu vajaduste täitmiseks mitterahuldav. Sellega seoses küsiti selgitusi turutõrgete kohta Genova – Porto Torrese, Genova–Olbia–Arbataxi ja Civitavecchia–Olbia liinil. Lisaks paluti Itaalial selgitada, kas Tirrenia sai hüvitist nende kolme liini käigushoidmise eest kõrghooajal. Samuti esitati küsimusi liinide kohta, mida teenindas Caremar. Kirjas juhiti tähelepanu ka sellele, et ainult riigisiseste liinide (ja mitte rahvusvaheliste liinide) lisamine avaliku teenindamise lepingusse võib olla põhjendatud merekabotaaži määruse alusel;

| — | Tirrenia kontserni avaliku teenindamise lepingud lõppesid 31. detsembril 2008 ja Itaalia kavandatud erastamine võis võtta kavandatust kauem aega. Seega osutati selles kirjas võimalusele, et Itaaliale saadetakse merekabotaaži määruse väära rakendamise tõttu ametlik kiri. |
| --- | --- |

—

Tirrenia kontserni avaliku teenindamise lepingud lõppesid 31. detsembril 2008 ja Itaalia kavandatud erastamine võis võtta kavandatust kauem aega. Seega osutati selles kirjas võimalusele, et Itaaliale saadetakse merekabotaaži määruse väära rakendamise tõttu ametlik kiri.

| (115) | Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 21. detsembri 2009. aasta kirjale 22. jaanuaril 2010. Oma kirjas tegid Itaalia ametiasutused järgmist:






  — | võtsid teadmiseks, et komisjon nõustus põhimõtteliselt ette pandud lähenemisviisiga, et Tirrenia kontsern erastatakse koos uute avaliku teenindamise lepingutega; |
| --- | --- | --- |

(115)

Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 21. detsembri 2009. aasta kirjale 22. jaanuaril 2010. Oma kirjas tegid Itaalia ametiasutused järgmist:

—

võtsid teadmiseks, et komisjon nõustus põhimõtteliselt ette pandud lähenemisviisiga, et Tirrenia kontsern erastatakse koos uute avaliku teenindamise lepingutega;

| — | esitasid üksikasjalikke selgitusi Genova – Porto Torrese, Genova–Olbia–Arbataxi ja Civitavecchia–Olbia liini kohta, mille kohta komisjon oli tõstatanud mitu küsimust. Itaalia kinnitas ka, et Genova – Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini teenindatakse avaliku teenuse osutamise korra kohaselt ainult madalhooajal; |
| --- | --- |

—

esitasid üksikasjalikke selgitusi Genova – Porto Torrese, Genova–Olbia–Arbataxi ja Civitavecchia–Olbia liini kohta, mille kohta komisjon oli tõstatanud mitu küsimust. Itaalia kinnitas ka, et Genova – Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini teenindatakse avaliku teenuse osutamise korra kohaselt ainult madalhooajal;

| — | mainisid, et kutse osaleda pakkumismenetluses Tirrenia (sealhulgas Siremari) müümiseks avaldati 23. detsembril 2009. Itaalia teatas, et kavatseb kogu Tirrenia kontserni erastada 30. septembriks 2010; |
| --- | --- |

—

mainisid, et kutse osaleda pakkumismenetluses Tirrenia (sealhulgas Siremari) müümiseks avaldati 23. detsembril 2009. Itaalia teatas, et kavatseb kogu Tirrenia kontserni erastada 30. septembriks 2010;

| — | palusid komisjonil selge sõnaga kinnitada, kas turutõrke kohta esitatud argumendid on piisavad. |
| --- | --- |

—

palusid komisjonil selge sõnaga kinnitada, kas turutõrke kohta esitatud argumendid on piisavad.

| (116) | 29. jaanuaril 2010 (58) saatis komisjon ametliku kirja merekabotaaži määruse väära rakendamise kohta. Selles kirjas tuletas komisjon meelde, et selles määruses on sätestatud, et kui liikmesriik sõlmib avaliku teenindamise lepingu või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustused, peab ta seda tegema kõigi ühenduse laevaomanike suhtes mittediskrimineerivalt. Määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt võivad olemasolevad avaliku teenindamise lepingud kehtida kuni asjaomase lepingu kehtivusaja lõpuni. Komisjon aga märkis, et Tirrenia kontserni äriühingud jätkasid mereveoteenuste osutamist pärast vastavate avaliku teenindamise lepingute (esialgsed lepingud) kehtivusaja lõppemist. Täpsemalt pidi nende lepingute kehtivus lõppema 2008. aasta lõpus, kuid Itaalia pikendas neid korduvalt. Seepärast kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles esitama selle kohta oma seisukohad. |
| --- | --- |

(116)

29. jaanuaril 2010 (58) saatis komisjon ametliku kirja merekabotaaži määruse väära rakendamise kohta. Selles kirjas tuletas komisjon meelde, et selles määruses on sätestatud, et kui liikmesriik sõlmib avaliku teenindamise lepingu või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustused, peab ta seda tegema kõigi ühenduse laevaomanike suhtes mittediskrimineerivalt. Määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt võivad olemasolevad avaliku teenindamise lepingud kehtida kuni asjaomase lepingu kehtivusaja lõpuni. Komisjon aga märkis, et Tirrenia kontserni äriühingud jätkasid mereveoteenuste osutamist pärast vastavate avaliku teenindamise lepingute (esialgsed lepingud) kehtivusaja lõppemist. Täpsemalt pidi nende lepingute kehtivus lõppema 2008. aasta lõpus, kuid Itaalia pikendas neid korduvalt. Seepärast kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles esitama selle kohta oma seisukohad.

58

| (117) | Samal päeval, s.o 29. jaanuaril 2010 vastas komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaalia ametiasutuste 22. jaanuari 2010. aasta kirjale. Peadirektor rõhutas, et tema vastus puudutab üksnes merekabotaaži määruse järgimist, mitte riigiabi küsimusi. Selle taustal osutas peadirektor, et Genova – Porto Torrese, Genova–Olbia–Arbataxi ja Civitavecchia–Olbia liini kohta esitatud põhjendused olid piisavad varem avaldatud kahtluste kummutamiseks. Lisaks pidas peadirektor positiivseks asjaolu, et järgides tema varasemat palvet, oli Itaalia eemaldanud Tirrenia uue lepingu projektist rahvusvahelise ühenduse. Caremari teenindatavaid liine puudutavate küsimuste kohta esitatud põhjendusi peeti piisavaks ainult mõne liini puhul. Seetõttu paluti Itaalialt lisaselgitusi mõne Caremari liini kohta. Peadirektor tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingud võivad hõlmata ainult neid liine, millel esineb turutõrkeid. |
| --- | --- |

(117)

Samal päeval, s.o 29. jaanuaril 2010 vastas komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaalia ametiasutuste 22. jaanuari 2010. aasta kirjale. Peadirektor rõhutas, et tema vastus puudutab üksnes merekabotaaži määruse järgimist, mitte riigiabi küsimusi. Selle taustal osutas peadirektor, et Genova – Porto Torrese, Genova–Olbia–Arbataxi ja Civitavecchia–Olbia liini kohta esitatud põhjendused olid piisavad varem avaldatud kahtluste kummutamiseks. Lisaks pidas peadirektor positiivseks asjaolu, et järgides tema varasemat palvet, oli Itaalia eemaldanud Tirrenia uue lepingu projektist rahvusvahelise ühenduse. Caremari teenindatavaid liine puudutavate küsimuste kohta esitatud põhjendusi peeti piisavaks ainult mõne liini puhul. Seetõttu paluti Itaalialt lisaselgitusi mõne Caremari liini kohta. Peadirektor tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingud võivad hõlmata ainult neid liine, millel esineb turutõrkeid.

| (118) | Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta ametlikule kirjale 29. märtsil 2010. Oma vastuses tegid Itaalia ametiasutused järgmist:






  — | tuletasid meelde, et komisjoni talitused nõustusid oma 21. detsembri 2009. aasta kirjas (vt põhjendus 114) põhimõtteliselt Tirrenia kontserni erastamisega, mille käigus seotakse äriühingud uute avaliku teenindamise lepingutega; |
| --- | --- | --- |

(118)

Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta ametlikule kirjale 29. märtsil 2010. Oma vastuses tegid Itaalia ametiasutused järgmist:

—

tuletasid meelde, et komisjoni talitused nõustusid oma 21. detsembri 2009. aasta kirjas (vt põhjendus 114) põhimõtteliselt Tirrenia kontserni erastamisega, mille käigus seotakse äriühingud uute avaliku teenindamise lepingutega;

| — | märkisid, et esialgsete lepingute pikendamise ainus ajend oli vajadus tagada avaliku mereveoteenuse katkematus kuni asjaomaste erastamisprotsesside lõpuni; |
| --- | --- |

—

märkisid, et esialgsete lepingute pikendamise ainus ajend oli vajadus tagada avaliku mereveoteenuse katkematus kuni asjaomaste erastamisprotsesside lõpuni;

| — | kinnitasid oma kavatsust lõpetada erastamisprotsess 30. septembriks 2010, et merekabotaaži sektor selleks kuupäevaks liberaliseerida; |
| --- | --- |

—

kinnitasid oma kavatsust lõpetada erastamisprotsess 30. septembriks 2010, et merekabotaaži sektor selleks kuupäevaks liberaliseerida;

| — | esitasid ülevaate Tirrenia (sh Siremari) erastamisprotsessist. Itaalia teatas eeskätt, et pärast pakkumismenetluses osalemise kutse avaldamist oli 19. veebruaril 2010 19 üksust esitatud 16 osalemisavaldust. Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapi osana avati 22. märtsil 2010 andmeruum, mis jäi avatuks 2010. aasta mai lõpuni. Sel ajal eeldas Itaalia, et müügilepingu saab sõlmida 2010. aasta juuli keskpaigaks ja omandiõigus antakse üle 2010. aasta septembriks; |
| --- | --- |

—

esitasid ülevaate Tirrenia (sh Siremari) erastamisprotsessist. Itaalia teatas eeskätt, et pärast pakkumismenetluses osalemise kutse avaldamist oli 19. veebruaril 2010 19 üksust esitatud 16 osalemisavaldust. Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapi osana avati 22. märtsil 2010 andmeruum, mis jäi avatuks 2010. aasta mai lõpuni. Sel ajal eeldas Itaalia, et müügilepingu saab sõlmida 2010. aasta juuli keskpaigaks ja omandiõigus antakse üle 2010. aasta septembriks;

| — | selgitasid, et Toremari pakkumismenetluse järgmistes etappides osaleb 11 huvitatud isikut; |
| --- | --- |

—

selgitasid, et Toremari pakkumismenetluse järgmistes etappides osaleb 11 huvitatud isikut;

| — | rõhutasid, et rikkumismenetluse jätkamisega kaasnev jätkuv ebakindlus võib seada ohtu erastamisprotsessid ja mõjutada negatiivselt ka pakkumismenetluses osalevate äriühingute väärtust; |
| --- | --- |

—

rõhutasid, et rikkumismenetluse jätkamisega kaasnev jätkuv ebakindlus võib seada ohtu erastamisprotsessid ja mõjutada negatiivselt ka pakkumismenetluses osalevate äriühingute väärtust;

| — | pakkus komisjonile täielikku koostööd, et lahendada kõik järelejäänud kahtlused nii rikkumismenetluse kui ka võimalike riigiabiküsimuste suhtes. |
| --- | --- |

—

pakkus komisjonile täielikku koostööd, et lahendada kõik järelejäänud kahtlused nii rikkumismenetluse kui ka võimalike riigiabiküsimuste suhtes.

| (119) | 10. septembri 2010. aasta erakorralisel kohtumisel teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et Tirrenia ja Siremari erastamismenetlus tühistati viimases etapis ja seega ei saa 30. septembri tähtajast kinni pidada. Lisaks teatasid Itaalia ametiasutused, et ka Caremari, Saremari, Siremari ja Toremari lepingute sõlmimisega seotud konkurentsipõhised pakkumismenetlused viibivad. Seejärel pikendati 1. oktoobri 2010. aasta seadusega nr 163 esialgseid lepinguid kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsesside lõpetamiseni (vt ka põhjendus 26). |
| --- | --- |

(119)

10. septembri 2010. aasta erakorralisel kohtumisel teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et Tirrenia ja Siremari erastamismenetlus tühistati viimases etapis ja seega ei saa 30. septembri tähtajast kinni pidada. Lisaks teatasid Itaalia ametiasutused, et ka Caremari, Saremari, Siremari ja Toremari lepingute sõlmimisega seotud konkurentsipõhised pakkumismenetlused viibivad. Seejärel pikendati 1. oktoobri 2010. aasta seadusega nr 163 esialgseid lepinguid kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsesside lõpetamiseni (vt ka põhjendus 26).

| (120) | Neid sündmusi silmas pidades kinnitas komisjon 24. novembril 2010 täiendava ametliku kirja. Selles kirjas tegi komisjon järgmist:






  — | märkis, et Tirrenia, Siremari, Caremari, Saremari ja Toremari algseid lepinguid pikendati automaatselt ja ilma konkurentsipõhise pakkumismenetluseta; |
| --- | --- | --- |

(120)

Neid sündmusi silmas pidades kinnitas komisjon 24. novembril 2010 täiendava ametliku kirja. Selles kirjas tegi komisjon järgmist:

—

märkis, et Tirrenia, Siremari, Caremari, Saremari ja Toremari algseid lepinguid pikendati automaatselt ja ilma konkurentsipõhise pakkumismenetluseta;

| — | juhtis tähelepanu sellele, et kuigi kõnealuste avaliku teenindamise lepingute kohaldamist jätkati, ei olnud Tirrenia ega Siremari, Caremari, Saremari ega Toremari suhtes ühtegi konkurentsipõhist pakkumismenetlust lõpule viidud; |
| --- | --- |

—

juhtis tähelepanu sellele, et kuigi kõnealuste avaliku teenindamise lepingute kohaldamist jätkati, ei olnud Tirrenia ega Siremari, Caremari, Saremari ega Toremari suhtes ühtegi konkurentsipõhist pakkumismenetlust lõpule viidud;

| — | osutas, et jätab endale õiguse esitada vajaduse korral põhjendatud arvamus (võttes arvesse Itaalia võimalikke märkusi). |
| --- | --- |

—

osutas, et jätab endale õiguse esitada vajaduse korral põhjendatud arvamus (võttes arvesse Itaalia võimalikke märkusi).

| (121) | 21. juunil 2012 võttis komisjon vastu põhjendatud arvamuse endise Tirrenia kontserni kolme äriühingu (Caremar, Laziomar ja Saremar) erastamises tekkinud viivituse kohta. Kuna ülejäänud kolme äriühingu (Tirrenia, Toremar ja Siremar) pakkumismenetlused lõpetati 2011. aasta jooksul, (59) neid äriühinguid põhjendatud arvamuses ei käsitletud. Komisjon märkis, et Itaalia ei olnud kehtestanud konkurentsipõhist pakkumismenetlust avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks äriühingute Caremar, Laziomar ja Saremar teostatava merekabotaaži kohta üle kolme aasta pärast asjaomaste esialgsete lepingute tavapärase kehtivusaja lõppu. Neid lepinguid pikendati automaatselt ja määramata ajaks, takistades sellega teistel liidu laevaomanikel nendele lepingutele konkureerida. |
| --- | --- |

(121)

21. juunil 2012 võttis komisjon vastu põhjendatud arvamuse endise Tirrenia kontserni kolme äriühingu (Caremar, Laziomar ja Saremar) erastamises tekkinud viivituse kohta. Kuna ülejäänud kolme äriühingu (Tirrenia, Toremar ja Siremar) pakkumismenetlused lõpetati 2011. aasta jooksul, (59) neid äriühinguid põhjendatud arvamuses ei käsitletud. Komisjon märkis, et Itaalia ei olnud kehtestanud konkurentsipõhist pakkumismenetlust avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks äriühingute Caremar, Laziomar ja Saremar teostatava merekabotaaži kohta üle kolme aasta pärast asjaomaste esialgsete lepingute tavapärase kehtivusaja lõppu. Neid lepinguid pikendati automaatselt ja määramata ajaks, takistades sellega teistel liidu laevaomanikel nendele lepingutele konkureerida.

59

| (122) | Itaalia ametiasutused vastasid 8. augustil 2012 põhjendatud arvamusele, väites, et hanketeated lepingu sõlmimiseks uue avaliku teenindamise lepinguga seotud äriühingutega avaldati või avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Täpsemalt avaldati Caremari kohta teade 20. juulil 2012 ja teade Laziomari kohta saadeti avaldamiseks 1. augustil 2012. Saremari kohta võeti 2. augustil 2012 vastu seadus, milles nõuti sellise teate avaldamist 2. oktoobriks 2012. |
| --- | --- |

(122)

Itaalia ametiasutused vastasid 8. augustil 2012 põhjendatud arvamusele, väites, et hanketeated lepingu sõlmimiseks uue avaliku teenindamise lepinguga seotud äriühingutega avaldati või avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Täpsemalt avaldati Caremari kohta teade 20. juulil 2012 ja teade Laziomari kohta saadeti avaldamiseks 1. augustil 2012. Saremari kohta võeti 2. augustil 2012 vastu seadus, milles nõuti sellise teate avaldamist 2. oktoobriks 2012.

Euroopa Liidu Teatajas

| (123) | 13. jaanuaril 2014 sai Laziomari uueks omanikuks Compagnia Laziale di Navigazione, sõlmides Ponziane saarte ühenduste kümneaastase avaliku teenindamise lepingu. 16. juulil 2015 võttis Caremari omandiõiguse üle ATI SNAV-Rifim ja talle usaldati üheksa-aastane avaliku teenindamise leping. Kõigele lisaks algatati pärast 2014. aasta otsust Saremari likvideerimine ja 2016. aasta märtsis sõlmiti Delcomariga Sardiinia ja väikesaarte vaheliste liinide avaliku teenindamise leping. |
| --- | --- |

(123)

13. jaanuaril 2014 sai Laziomari uueks omanikuks Compagnia Laziale di Navigazione, sõlmides Ponziane saarte ühenduste kümneaastase avaliku teenindamise lepingu. 16. juulil 2015 võttis Caremari omandiõiguse üle ATI SNAV-Rifim ja talle usaldati üheksa-aastane avaliku teenindamise leping. Kõigele lisaks algatati pärast 2014. aasta otsust Saremari likvideerimine ja 2016. aasta märtsis sõlmiti Delcomariga Sardiinia ja väikesaarte vaheliste liinide avaliku teenindamise leping.

| (124) | Itaalia ametiasutused teatasid 15. juuli 2016. aasta kirjas komisjonile, et endise Tirrenia kontserni kõigi äriühingute erastamine on lõpule viidud. 8. detsembril 2016 otsustas komisjon rikkumismenetluse lõpetada. |
| --- | --- |

(124)

Itaalia ametiasutused teatasid 15. juuli 2016. aasta kirjas komisjonile, et endise Tirrenia kontserni kõigi äriühingute erastamine on lõpule viidud. 8. detsembril 2016 otsustas komisjon rikkumismenetluse lõpetada.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE JA PIKENDAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE JA PIKENDAMISE PÕHJUSED

3.1.   Riigi ja Tirrenia vahelise esialgse lepingu pikendamine

Riigi ja Tirrenia vahelise esialgse lepingu pikendamine

3.1.1.   Altmarki kriteeriumi täitmine ja abi olemasolu

Altmarki kriteeriumi täitmine ja abi olemasolu

| (125) | Oma 2011. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et avalike teenuste osutamise kohustuste määramine ei olnud piisavalt selge ega võimaldanud komisjonil seega teha lõplikku järeldust selle kohta, kas see sisaldab ilmset viga. Eelkõige puudus komisjonil täielik ülevaade Tirreniale kõnealuste liinide teenindamiseks pandud tegelikest kohustustest võrreldes konkurentide pakutavate teenustega mõnel neist liinidest. Lisaks kahtles komisjon, kas Tirrenia teenindavate kaubaveoliinide eesmärgiks võib pidada üldiste majanduslike huvide rahuldamist liidu õiguse tähenduses. |
| --- | --- |

(125)

Oma 2011. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et avalike teenuste osutamise kohustuste määramine ei olnud piisavalt selge ega võimaldanud komisjonil seega teha lõplikku järeldust selle kohta, kas see sisaldab ilmset viga. Eelkõige puudus komisjonil täielik ülevaade Tirreniale kõnealuste liinide teenindamiseks pandud tegelikest kohustustest võrreldes konkurentide pakutavate teenustega mõnel neist liinidest. Lisaks kahtles komisjon, kas Tirrenia teenindavate kaubaveoliinide eesmärgiks võib pidada üldiste majanduslike huvide rahuldamist liidu õiguse tähenduses.

| (126) | Komisjon asus esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse (60) teine kriteerium on täidetud, kuna hüvitise arvutamise aluseks olevad näitajad olid eelnevalt kindlaks määratud ja vastasid läbipaistvusnõuetele. Komisjon märkis eelkõige, et neid näitajaid kirjeldatakse esialgses lepingus (seoses hüvitisega 2009. aasta eest) ja CIPE direktiivis (seoses hüvitisega alates 2010. aastast). |
| --- | --- |

(126)

Komisjon asus esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse (60) teine kriteerium on täidetud, kuna hüvitise arvutamise aluseks olevad näitajad olid eelnevalt kindlaks määratud ja vastasid läbipaistvusnõuetele. Komisjon märkis eelkõige, et neid näitajaid kirjeldatakse esialgses lepingus (seoses hüvitisega 2009. aasta eest) ja CIPE direktiivis (seoses hüvitisega alates 2010. aastast).

60

| (127) | Komisjon leidis siiski, et kolmas Altmarki kriteerium ei ole nähtavasti täidetud ja et ettevõtjad võisid saada avalike teenuste osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Eelkõige avaldas komisjon kahtlust, kas alates 2010. aastast kohaldatav 6,5 % suurune riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, kuna esmapilgul näis, et Tirrenia ei võta endale riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon leidis siiski, et kolmas Altmarki kriteerium ei ole nähtavasti täidetud ja et ettevõtjad võisid saada avalike teenuste osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Eelkõige avaldas komisjon kahtlust, kas alates 2010. aastast kohaldatav 6,5 % suurune riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, kuna esmapilgul näis, et Tirrenia ei võta endale riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad.

| (128) | Komisjon asus ühtlasi esialgsele seisukohale, et neljas Altmarki kriteerium ei ole täidetud, kuna esialgse lepingu pikendamiseks ei korraldatud pakkumismenetlust. Komisjon märkis lisaks, et talle ei ole esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks väidet, et Tirrenia osutas asjaomaseid teenuseid tõepoolest kogukonna jaoks kõige väiksemate kuludega. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon asus ühtlasi esialgsele seisukohale, et neljas Altmarki kriteerium ei ole täidetud, kuna esialgse lepingu pikendamiseks ei korraldatud pakkumismenetlust. Komisjon märkis lisaks, et talle ei ole esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks väidet, et Tirrenia osutas asjaomaseid teenuseid tõepoolest kogukonna jaoks kõige väiksemate kuludega.

| (129) | Seetõttu jõudis komisjon 2011. aasta otsuses esialgsele järeldusele, et Tirreniale aastatel 2009–2011 makstud avaliku teenuse osutamise hüvitised kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks leidis komisjon, et seda abi tuleks käsitada uue abina. |
| --- | --- |

(129)

Seetõttu jõudis komisjon 2011. aasta otsuses esialgsele järeldusele, et Tirreniale aastatel 2009–2011 makstud avaliku teenuse osutamise hüvitised kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks leidis komisjon, et seda abi tuleks käsitada uue abina.

| (130) | 2012. aasta otsuses leidis komisjon, et kuivõrd kõik tingimused jäid 2012. aastal ja kuni uue lepingu jõustumiseni muutumatuks, on Tirreniale alates 1. jaanuarist 2012 täiendavalt pikendatud esialgse lepingu alusel antud hüvitis samuti riigiabi. |
| --- | --- |

(130)

2012. aasta otsuses leidis komisjon, et kuivõrd kõik tingimused jäid 2012. aastal ja kuni uue lepingu jõustumiseni muutumatuks, on Tirreniale alates 1. jaanuarist 2012 täiendavalt pikendatud esialgse lepingu alusel antud hüvitis samuti riigiabi.

3.1.2.   Kokkusobivus

Kokkusobivus

| (131) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 2009–2011 avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitis ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva komisjoni otuse 2005/842/EÜ (61) (2005. aasta otsus) ega ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta raamistiku (62) kohaldamisalasse. Seetõttu hindas komisjon seda meedet otse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kohaldatavad kokkusobivuse tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 2009–2011 avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitis ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva komisjoni otuse 2005/842/EÜ (61) (2005. aasta otsus) ega ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta raamistiku (62) kohaldamisalasse. Seetõttu hindas komisjon seda meedet otse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kohaldatavad kokkusobivuse tingimused on täidetud.

61

62

| (132) | Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis koosneb üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast komisjoni otsusest 2012/21/EL (63) (2011. aasta otsus) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta raamistikust (64). Komisjon asus siiski esialgsele seisukohale, et pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ega vabastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohasest teatamise nõudest. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis koosneb üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast komisjoni otsusest 2012/21/EL (63) (2011. aasta otsus) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta raamistikust (64). Komisjon asus siiski esialgsele seisukohale, et pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ega vabastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohasest teatamise nõudest.

63

64

| (133) | 2010. aasta seadusega nähti ette esialgse lepingu pikendamine 30. septembrist 2010 kuni erastamisprotsessi lõpuni. Tirrenia oli 2010. aasta seaduse vastuvõtmise ajal raskustes (vt põhjendus 61). Seetõttu ei saanud äriühingu alates 1. oktoobrist 2010 kuni selle erastamiseni saadud hüvitist hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel. Selle asemel asus komisjon üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 9 (65) tuginedes esialgsele seisukohale, et seda abi tuleks hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. |
| --- | --- |

(133)

2010. aasta seadusega nähti ette esialgse lepingu pikendamine 30. septembrist 2010 kuni erastamisprotsessi lõpuni. Tirrenia oli 2010. aasta seaduse vastuvõtmise ajal raskustes (vt põhjendus 61). Seetõttu ei saanud äriühingu alates 1. oktoobrist 2010 kuni selle erastamiseni saadud hüvitist hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel. Selle asemel asus komisjon üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 9 (65) tuginedes esialgsele seisukohale, et seda abi tuleks hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel.

65

| (134) | Komisjon märkis, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid ei ole käesoleval juhul täidetud, ning asus seetõttu 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et raskustes olevale Tirreniale makstud hüvitis on siseturuga kokkusobimatu restruktureerimisabi. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon märkis, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid ei ole käesoleval juhul täidetud, ning asus seetõttu 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et raskustes olevale Tirreniale makstud hüvitis on siseturuga kokkusobimatu restruktureerimisabi.

3.2.   Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (135) | Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et päästmisabi pikendati 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 ebaseaduslikult ning et päästmisabi pikendamine sel perioodil kujutas endast siseturuga kokkusobimatut abi, mida anti Tirreniale ja Siremarile ning võimalik, et ka nende vastavatele ostjatele. Komisjon märkis eelkõige, et Itaalia ei olnud kuue kuu jooksul pärast nendele äriühingutele päästmisabi esimese osa väljamaksmist esitanud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon leidis, et ka 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud päästmisabi pikendamise tingimused ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et päästmisabi pikendati 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 ebaseaduslikult ning et päästmisabi pikendamine sel perioodil kujutas endast siseturuga kokkusobimatut abi, mida anti Tirreniale ja Siremarile ning võimalik, et ka nende vastavatele ostjatele. Komisjon märkis eelkõige, et Itaalia ei olnud kuue kuu jooksul pärast nendele äriühingutele päästmisabi esimese osa väljamaksmist esitanud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon leidis, et ka 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud päästmisabi pikendamise tingimused ei olnud täidetud.

3.3.   Tirrenia erastamine ja ostuhinna maksmise edasilükkamine CINi poolt

Tirrenia erastamine ja ostuhinna maksmise edasilükkamine CINi poolt

| (136) | Komisjon avaldas 2011. aasta otsuses kahtlust, et Tirrenia äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus ei olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et tagada turuhinnaga müük. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon avaldas 2011. aasta otsuses kahtlust, et Tirrenia äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus ei olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et tagada turuhinnaga müük.

| (137) | Esiteks märkis komisjon, et kuigi osalemiskutse avaldati mitmes ajalehes ja paljudel veebisaitidel, ei tundu, et kutses oleks müügi ulatust üksikasjalikult kirjeldatud ja antud pakkujatele selgeid juhiseid menetluse järgmiste etappide kohta. Pakkumiskutse ei näinud ka sisaldavat mingeid eelneva kvalifitseerumise või valikukriteeriume ega ka muid tingimusi, mida pakkujad peavad täitma, välja arvatud kohustust jätkata avaliku teenuse osutamist. Lisaks tehti kogu asjakohane teave müügimenetlusega hõlmatud varade kohta pakkujatele kättesaadavaks alles hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. |
| --- | --- |

(137)

Esiteks märkis komisjon, et kuigi osalemiskutse avaldati mitmes ajalehes ja paljudel veebisaitidel, ei tundu, et kutses oleks müügi ulatust üksikasjalikult kirjeldatud ja antud pakkujatele selgeid juhiseid menetluse järgmiste etappide kohta. Pakkumiskutse ei näinud ka sisaldavat mingeid eelneva kvalifitseerumise või valikukriteeriume ega ka muid tingimusi, mida pakkujad peavad täitma, välja arvatud kohustust jätkata avaliku teenuse osutamist. Lisaks tehti kogu asjakohane teave müügimenetlusega hõlmatud varade kohta pakkujatele kättesaadavaks alles hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis.

| (138) | Teiseks leidis komisjon ka seda, et teatavad erastamisega seotud nõuded võisid piirata pakkujate arvu ja/või mõjutada müügihinda. Komisjon kordas oma riigi omanduses olevate või riigile omistatavate äriühingute müügiga seotud väljakujunenud tava: riigiabi olemasolule viitavad mittemajanduslikud tegurid, mida erasektori müüja ei arvestaks, näiteks avaliku poliitika, tööhõive või regionaalarenguga seotud probleemid viitavad riigiabi olemasolule, kui need panevad potentsiaalsele ostjale koormavaid kohustusi ja võivad seetõttu põhjustada müügihinna alanemist. |
| --- | --- |

(138)

Teiseks leidis komisjon ka seda, et teatavad erastamisega seotud nõuded võisid piirata pakkujate arvu ja/või mõjutada müügihinda. Komisjon kordas oma riigi omanduses olevate või riigile omistatavate äriühingute müügiga seotud väljakujunenud tava: riigiabi olemasolule viitavad mittemajanduslikud tegurid, mida erasektori müüja ei arvestaks, näiteks avaliku poliitika, tööhõive või regionaalarenguga seotud probleemid viitavad riigiabi olemasolule, kui need panevad potentsiaalsele ostjale koormavaid kohustusi ja võivad seetõttu põhjustada müügihinna alanemist.

| (139) | Tirrenia äriüksuse müügimenetlus ja Siremari äriüksuse müügimenetlus põhinesid Marzano seaduses sätestatud korral (vt põhjendus 64). Seetõttu hindas komisjon neid kahte menetlust koos. Komisjon leidis, et uued lepingud saanud äriüksuste müük pani ostjatele kohustuse osutada avalikke teenuseid eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedi, sageduse ja sõidutariifidega seotud kohustuste alusel, mis on sätestatud uutes lepingutes. Komisjonile näis, et selliste kohustuste kehtestamisega ei püüdnud riik saada kõrgeimat hinda, vaid pigem täita avaliku huvi eesmärke. Komisjoni arvates on väga ebatõenäoline, et erasektori müüja oleks pidanud avalike teenuste katkematut toimimist sama tähtsaks. |
| --- | --- |

(139)

Tirrenia äriüksuse müügimenetlus ja Siremari äriüksuse müügimenetlus põhinesid Marzano seaduses sätestatud korral (vt põhjendus 64). Seetõttu hindas komisjon neid kahte menetlust koos. Komisjon leidis, et uued lepingud saanud äriüksuste müük pani ostjatele kohustuse osutada avalikke teenuseid eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedi, sageduse ja sõidutariifidega seotud kohustuste alusel, mis on sätestatud uutes lepingutes. Komisjonile näis, et selliste kohustuste kehtestamisega ei püüdnud riik saada kõrgeimat hinda, vaid pigem täita avaliku huvi eesmärke. Komisjoni arvates on väga ebatõenäoline, et erasektori müüja oleks pidanud avalike teenuste katkematut toimimist sama tähtsaks.

| (140) | Komisjon leidis ka, et tavapärastes turutingimustes tegutsev erasektori müüja ei oleks pannud ettevõtjale kohustust säilitada kahe aasta vältel sama arv töökohti. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon leidis ka, et tavapärastes turutingimustes tegutsev erasektori müüja ei oleks pannud ettevõtjale kohustust säilitada kahe aasta vältel sama arv töökohti.

| (141) | Eespool toodud põhjustel ei olnud Tirrenia äriüksuse erastamismenetlus komisjoni esialgse järelduse kohaselt piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et iseenesest tagada turuhinnaga müük. Seetõttu ei saanud komisjon välistada, et majanduslik eelis anti kas müüdavale majandustegevusele või ostjale. |
| --- | --- |

(141)

Eespool toodud põhjustel ei olnud Tirrenia äriüksuse erastamismenetlus komisjoni esialgse järelduse kohaselt piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et iseenesest tagada turuhinnaga müük. Seetõttu ei saanud komisjon välistada, et majanduslik eelis anti kas müüdavale majandustegevusele või ostjale.

| (142) | Komisjon leidis olemasoleva teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, oleks siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon leidis olemasoleva teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, oleks siseturuga kokkusobimatu.

| (143) | Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Tirrenia äriüksuse ostuhinna maksmise edasilükkamine CINi poolt võib kujutada endast riigiabi CINile. Komisjon märkis eelkõige, et ostuhinna tegelik väärtus, mis saadi edasilükatud maksete diskonteerimisel nende müügihetke väärtusele, on väiksem kui Itaalia poolt nimetatud sõltumatu eksperdi määratud turuväärtus. Komisjon leidis seetõttu, et CIN võis saada eelise, mis seisnes vähemalt erinevuses sõltumatu eksperdi määratud hinna ja nende nüüdisväärtusele diskonteeritud tulevaste maksete vahel. Komisjon leidis kättesaadavale teabele tuginedes, et see meede võis kujutada endast tegevusabi, mis on põhimõtteliselt siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Tirrenia äriüksuse ostuhinna maksmise edasilükkamine CINi poolt võib kujutada endast riigiabi CINile. Komisjon märkis eelkõige, et ostuhinna tegelik väärtus, mis saadi edasilükatud maksete diskonteerimisel nende müügihetke väärtusele, on väiksem kui Itaalia poolt nimetatud sõltumatu eksperdi määratud turuväärtus. Komisjon leidis seetõttu, et CIN võis saada eelise, mis seisnes vähemalt erinevuses sõltumatu eksperdi määratud hinna ja nende nüüdisväärtusele diskonteeritud tulevaste maksete vahel. Komisjon leidis kättesaadavale teabele tuginedes, et see meede võis kujutada endast tegevusabi, mis on põhimõtteliselt siseturuga kokkusobimatu.

3.4.   Riigi ja CINi vaheline uus leping

Riigi ja CINi vaheline uus leping

| (144) | Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Tirrenia äriüksuse (st CIN) poolt ostjale makstud hüvitis ei vasta Altmarki kohtuotsuses sätestatud kriteeriumidele ja on seetõttu abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Tirrenia äriüksuse (st CIN) poolt ostjale makstud hüvitis ei vasta Altmarki kohtuotsuses sätestatud kriteeriumidele ja on seetõttu abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (145) | Komisjon jõudis sellele järeldusele, võttes arvesse järgmist:






  — | konkurendid, kes paistsid pakkuvat sarnaseid teenuseid, tegutsesid ilmselt vähemalt CINi teenindatavatel liinidel; |
| --- | --- | --- |

(145)

Komisjon jõudis sellele järeldusele, võttes arvesse järgmist:

—

konkurendid, kes paistsid pakkuvat sarnaseid teenuseid, tegutsesid ilmselt vähemalt CINi teenindatavatel liinidel;

| — | näis, et hüvitise CIPE direktiivi kohase arvutamise tulemusena maksti ettevõtjale avaliku teenuse osutamise eest liiga suurt hüvitist samadel põhjustel, mis on esitatud 2011. aasta otsuses, ning |
| --- | --- |

—

näis, et hüvitise CIPE direktiivi kohase arvutamise tulemusena maksti ettevõtjale avaliku teenuse osutamise eest liiga suurt hüvitist samadel põhjustel, mis on esitatud 2011. aasta otsuses, ning

| — | Altmarki kohtuotsuse neljandat kriteeriumi (66) tõenäoliselt ei järgitud, arvestades, et pakkumismenetlus korraldati Tirrenia äriüksuse kohta, kellele oli usaldatud uus leping, mitte avaliku teenindamise lepingu sõlmimisele endale ning ei ole tõendatud, et see võimaldas valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kogukonnale võimalikult väikeste kuludega. |
| --- | --- |

—

Altmarki kohtuotsuse neljandat kriteeriumi (66) tõenäoliselt ei järgitud, arvestades, et pakkumismenetlus korraldati Tirrenia äriüksuse kohta, kellele oli usaldatud uus leping, mitte avaliku teenindamise lepingu sõlmimisele endale ning ei ole tõendatud, et see võimaldas valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kogukonnale võimalikult väikeste kuludega.

66

| (146) | CINile makstud hüvitise siseturuga kokkusobivuse kohta märkis komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal selgus, et CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavatel liinidel ei ületanud transporditud sõitjate arv kahel volituste andmise aastale eelnenud aastal üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud künnist, st 300 000 sõitjat. Arvestades aga komisjoni kahtlusi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse ja CINile võimaliku ülemäärase hüvitise maksmise suhtes, asus komisjon esialgsele seisukohale, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel ei saa hüvitisi siseturuga kokkusobivaks pidada. Seejärel hindas komisjon abi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, kuid leidis, et tal on kahtlusi, kas selles raamistikus sätestatud siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud, ja palus Itaalial seda tõendada. |
| --- | --- |

(146)

CINile makstud hüvitise siseturuga kokkusobivuse kohta märkis komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal selgus, et CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavatel liinidel ei ületanud transporditud sõitjate arv kahel volituste andmise aastale eelnenud aastal üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud künnist, st 300 000 sõitjat. Arvestades aga komisjoni kahtlusi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse ja CINile võimaliku ülemäärase hüvitise maksmise suhtes, asus komisjon esialgsele seisukohale, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel ei saa hüvitisi siseturuga kokkusobivaks pidada. Seejärel hindas komisjon abi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, kuid leidis, et tal on kahtlusi, kas selles raamistikus sätestatud siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud, ja palus Itaalial seda tõendada.

3.5.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (147) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kuna sildumise eesõiguse eest ei maksta hüvitist, on meetme puhul tegemist õigusliku eelisega, millega ei kaasne riigi rahaliste vahendite ülekandmist ning seega ei saa seda käsitada riigiabina. Kui sildumise eesõiguse eest makstaks hüvitist, arvas komisjon, et kuna Tirrenia osutab tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja et see eesõigus antakse ainult üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmatud liinidele, ei annaks see täiendavat majanduslikku eelist, kuna see kuuluks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise juurde. Sellegipoolest kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi ja kolmandaid isikuid üles esitama selle meetme kohta lisateavet. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kuna sildumise eesõiguse eest ei maksta hüvitist, on meetme puhul tegemist õigusliku eelisega, millega ei kaasne riigi rahaliste vahendite ülekandmist ning seega ei saa seda käsitada riigiabina. Kui sildumise eesõiguse eest makstaks hüvitist, arvas komisjon, et kuna Tirrenia osutab tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja et see eesõigus antakse ainult üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmatud liinidele, ei annaks see täiendavat majanduslikku eelist, kuna see kuuluks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise juurde. Sellegipoolest kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi ja kolmandaid isikuid üles esitama selle meetme kohta lisateavet.

| (148) | Kuna komisjon oli seadnud kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise legitiimsuse, ei saanud komisjon meetme siseturuga kokkusobivuse kohta järeldust teha, kui see peaks olema abi. |
| --- | --- |

(148)

Kuna komisjon oli seadnud kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise legitiimsuse, ei saanud komisjon meetme siseturuga kokkusobivuse kohta järeldust teha, kui see peaks olema abi.

3.6.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (149) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale. Selle hulka kuulus 1) laevade uuendamiseks eraldatud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks; 2) erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused; 3) FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine. Komisjon kutsus Itaalia ametiasutusi üles selgitama, kas ja kuidas on kõik need meetmed vajalikud avaliku teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale. Selle hulka kuulus 1) laevade uuendamiseks eraldatud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks; 2) erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused; 3) FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine. Komisjon kutsus Itaalia ametiasutusi üles selgitama, kas ja kuidas on kõik need meetmed vajalikud avaliku teenuse osutamiseks.

| (150) | Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et need meetmed kujutavad endast tõenäoliselt tegevusabi, mis vähendab Tirrenia ja teiste endise Tirrenia kontserni äriühingute kulusid, mida nad peaksid muidu ise kandma, ning seetõttu tuleks neid meetmeid pidada siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et need meetmed kujutavad endast tõenäoliselt tegevusabi, mis vähendab Tirrenia ja teiste endise Tirrenia kontserni äriühingute kulusid, mida nad peaksid muidu ise kandma, ning seetõttu tuleks neid meetmeid pidada siseturuga kokkusobimatuks.

4.   ITAALIA MÄRKUSED

ITAALIA MÄRKUSED

4.1.   Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta

Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta

| (151) | Itaalia esitas loetelu Tirrenia teenindatavatest liinidest, mille suhtes on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas hooajaline sagedus ja sõiduplaanid, konkurentsitingimused ning avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestamise põhjused. |
| --- | --- |

(151)

Itaalia esitas loetelu Tirrenia teenindatavatest liinidest, mille suhtes on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas hooajaline sagedus ja sõiduplaanid, konkurentsitingimused ning avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestamise põhjused.

| (152) | Tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kohta märkis Itaalia, et Tirreniale ja hiljem CINile seatud avalike teenuste osutamise kohustused tagavad regulaarsuse, järjepidevuse ja kvaliteedi poolest rahuldava teenuse, mis ühendab mandriosa saarte sadamatega. See teenus aitab kaasa saarte majandusarengule ja tagab samal ajal saarekogukondade oluliste liikumisvajaduste rahuldamise ning selle, et järgitakse põhiseadusega garanteeritud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Sellega seoses märkis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on täielikult kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ja sellele järgnevate artiklitega ja deklaratsiooniga nr 30 saarepiirkondade kohta (lisatud Amsterdami lepingu lõppaktile). Itaalia viitas ka Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) praktikale, mis kinnitab, et eesmärk tagada piisav ja regulaarne laevaliiklus saartele, saartelt ja saarte vahel on hõlmatud õigustatud avaliku huvi eesmärgiga (67). |
| --- | --- |

(152)

Tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kohta märkis Itaalia, et Tirreniale ja hiljem CINile seatud avalike teenuste osutamise kohustused tagavad regulaarsuse, järjepidevuse ja kvaliteedi poolest rahuldava teenuse, mis ühendab mandriosa saarte sadamatega. See teenus aitab kaasa saarte majandusarengule ja tagab samal ajal saarekogukondade oluliste liikumisvajaduste rahuldamise ning selle, et järgitakse põhiseadusega garanteeritud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Sellega seoses märkis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on täielikult kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ja sellele järgnevate artiklitega ja deklaratsiooniga nr 30 saarepiirkondade kohta (lisatud Amsterdami lepingu lõppaktile). Itaalia viitas ka Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) praktikale, mis kinnitab, et eesmärk tagada piisav ja regulaarne laevaliiklus saartele, saartelt ja saarte vahel on hõlmatud õigustatud avaliku huvi eesmärgiga (67).

67

| (153) | Itaalia väitis, et teenused, mida osutavad ettevõtjad, kellele on pandud avalike teenuste osutamise kohustused, ja teenused, mida haldavad vabalt ettevõtlusega tegelevad ettevõtjad, ei ole täielikult võrreldavad. Eelkõige oleks esimeste poolt osutatavate teenuste regulaarsus, järjepidevus ja kvaliteet täielikult tagatud tänu lepingutes sätestatud selgetele kohustustele, samal ajal kui viimati nimetatud sõltuvad ainult ettevõtja tehtud investeeringutasuvuse arvutusest. Sellega seoses tõi Itaalia näiteks La Maddalena – Palau liini, mille puhul otsustas seda liini kommertsalustel teenindav äriühing Enermar teenuse osutamise ette teatamata katkestada. Seevastu Saremar, kes osutas seda teenust avaliku teenindamise lepingu alusel, pidi oma teenust jätkama ja tagas seega tõhusalt eri piirkondi ühendava liikluse. Itaalia viitas ka eraettevõtjale Go In Sardinia, kes rahaliste raskuste tõttu peatas 2014. aasta augustis ootamatult oma teenused. See tekitas meelehärmi tuhandetele sõitjatele, kes olid juba piletite eest maksnud ja kes ei oleks ilma Tirrenia sekkumiseta sihtkohta jõudnud. |
| --- | --- |

(153)

Itaalia väitis, et teenused, mida osutavad ettevõtjad, kellele on pandud avalike teenuste osutamise kohustused, ja teenused, mida haldavad vabalt ettevõtlusega tegelevad ettevõtjad, ei ole täielikult võrreldavad. Eelkõige oleks esimeste poolt osutatavate teenuste regulaarsus, järjepidevus ja kvaliteet täielikult tagatud tänu lepingutes sätestatud selgetele kohustustele, samal ajal kui viimati nimetatud sõltuvad ainult ettevõtja tehtud investeeringutasuvuse arvutusest. Sellega seoses tõi Itaalia näiteks La Maddalena – Palau liini, mille puhul otsustas seda liini kommertsalustel teenindav äriühing Enermar teenuse osutamise ette teatamata katkestada. Seevastu Saremar, kes osutas seda teenust avaliku teenindamise lepingu alusel, pidi oma teenust jätkama ja tagas seega tõhusalt eri piirkondi ühendava liikluse. Itaalia viitas ka eraettevõtjale Go In Sardinia, kes rahaliste raskuste tõttu peatas 2014. aasta augustis ootamatult oma teenused. See tekitas meelehärmi tuhandetele sõitjatele, kes olid juba piletite eest maksnud ja kes ei oleks ilma Tirrenia sekkumiseta sihtkohta jõudnud.

4.2.   Tirrenia päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

Tirrenia päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

| (154) | Itaalia ametiasutused tuletasid meelde, et nad teavitasid komisjoni 16. mai 2011. aasta kirjaga sellest, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia maksab pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpetamist riigigarantiiga tagatud laenud tagasi, kasutades nendest müügitehingutest saadud rahalisi vahendeid (68). Arvestades, et CIN sõlmis 25. juulil 2011 Tirrenia äriüksuse müügilepingu, uskusid nii Itaalia ametiasutused kui ka erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia õigustatult, et abi saab tagasi maksta määratud tähtajaks 28. augustiks 2011. |
| --- | --- |

(154)

Itaalia ametiasutused tuletasid meelde, et nad teavitasid komisjoni 16. mai 2011. aasta kirjaga sellest, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia maksab pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpetamist riigigarantiiga tagatud laenud tagasi, kasutades nendest müügitehingutest saadud rahalisi vahendeid (68). Arvestades, et CIN sõlmis 25. juulil 2011 Tirrenia äriüksuse müügilepingu, uskusid nii Itaalia ametiasutused kui ka erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia õigustatult, et abi saab tagasi maksta määratud tähtajaks 28. augustiks 2011.

68

| (155) | Itaalia rõhutas, et järgnenud sündmused põhjustasid Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpuleviimise ootamatu edasilükkumise. Selle tagajärjel pidi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia jätkama oma teenuste osutamist kavandatust tunduvalt kauem ja kandma sellega seotud kulud. Itaalia sõnul oli Tirrenia likvideerimiskava kättesaadav erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia veebisaidil pikka aega enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Itaalia lisas, et komisjon hoiti erastamisprotsessi käiguga kogu aeg kursis. Nii Tirrenia kui ka Siremari võlgnetav kogusumma koos intressidega maksti riigile tagasi alles 48 päeva pärast seda, kui CIN oli tasunud Tirrenia äriüksuse ostuhinna esimese osamakse. |
| --- | --- |

(155)

Itaalia rõhutas, et järgnenud sündmused põhjustasid Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpuleviimise ootamatu edasilükkumise. Selle tagajärjel pidi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia jätkama oma teenuste osutamist kavandatust tunduvalt kauem ja kandma sellega seotud kulud. Itaalia sõnul oli Tirrenia likvideerimiskava kättesaadav erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia veebisaidil pikka aega enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Itaalia lisas, et komisjon hoiti erastamisprotsessi käiguga kogu aeg kursis. Nii Tirrenia kui ka Siremari võlgnetav kogusumma koos intressidega maksti riigile tagasi alles 48 päeva pärast seda, kui CIN oli tasunud Tirrenia äriüksuse ostuhinna esimese osamakse.

4.3.   Tirrenia äriüksuse erastamise kohta

Tirrenia äriüksuse erastamise kohta

4.3.1.   Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta

Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta

| (156) | Itaalia rõhutas, et menetlused vastasid täielikult Marzano seadusele. Kuigi kõnealuses seaduses viidatakse võimalusele leida ostja eraviisiliste läbirääkimiste teel, ei välistaks see avatuse, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimist. Lisaks välistaksid sellisel juhul eraviisiliste läbirääkimiste pidamise võimaluse muud õigusnormid, milles nõutakse sõnaselgelt läbipaistvate ja mittediskrimineerivate konkurentsimenetluste korraldamist. Eelkõige kohustatakse 2010. aasta seaduse artikli 1 lõike 5a punktis b erakorralist volinikku piirama menetlust „minimaalse ajaga, mis on erakorralises haldusmenetluses võimalik, järgides samal ajal müügi puhul nõutavat konkurentsipõhist, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat menetlust“. |
| --- | --- |

(156)

Itaalia rõhutas, et menetlused vastasid täielikult Marzano seadusele. Kuigi kõnealuses seaduses viidatakse võimalusele leida ostja eraviisiliste läbirääkimiste teel, ei välistaks see avatuse, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimist. Lisaks välistaksid sellisel juhul eraviisiliste läbirääkimiste pidamise võimaluse muud õigusnormid, milles nõutakse sõnaselgelt läbipaistvate ja mittediskrimineerivate konkurentsimenetluste korraldamist. Eelkõige kohustatakse 2010. aasta seaduse artikli 1 lõike 5a punktis b erakorralist volinikku piirama menetlust „minimaalse ajaga, mis on erakorralises haldusmenetluses võimalik, järgides samal ajal müügi puhul nõutavat konkurentsipõhist, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat menetlust“.

| (157) | Itaalia sõnul pakkus dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4c ette nähtud menetlus läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise seisukohast lisatagatisi, arvestades eelkõige müüki pandud äriüksuse turuhinnale sõltumatu eksperdi antud hinnangut ja hinna poolest kõige soodsama pakkumuse valimist. |
| --- | --- |

(157)

Itaalia sõnul pakkus dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4c ette nähtud menetlus läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise seisukohast lisatagatisi, arvestades eelkõige müüki pandud äriüksuse turuhinnale sõltumatu eksperdi antud hinnangut ja hinna poolest kõige soodsama pakkumuse valimist.

| (158) | Itaalia väitis, et kõigil pooltel oli võrdne juurdepääs kogu teabele, mis oli vajalik müüki pandud varast selge ülevaate saamiseks ja pakkumuse koostamiseks. Müük piirdus avaliku teenuse osutamisega seotud varade ja lepinguliste suhetega järgmiselt:






  a) | laevad ja lisaseadmed, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- | --- |

(158)

Itaalia väitis, et kõigil pooltel oli võrdne juurdepääs kogu teabele, mis oli vajalik müüki pandud varast selge ülevaate saamiseks ja pakkumuse koostamiseks. Müük piirdus avaliku teenuse osutamisega seotud varade ja lepinguliste suhetega järgmiselt:

a)

laevad ja lisaseadmed, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks;

| b) | strateegiliste tarnijatega sõlmitud äriühingu tavajuhtimiseks vajalike teenuste lepingud; |
| --- | --- |

b)

strateegiliste tarnijatega sõlmitud äriühingu tavajuhtimiseks vajalike teenuste lepingud;

| c) | õiguslik kohustus teha avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalike töötajate uuesti töölevõtmise ettepanek laevapere liikmete tabelite alusel (täpsemad üksikasjad põhjenduses 160). |
| --- | --- |

c)

õiguslik kohustus teha avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalike töötajate uuesti töölevõtmise ettepanek laevapere liikmete tabelite alusel (täpsemad üksikasjad põhjenduses 160).

| (159) | Itaalia selgitas ka, et Tirrenia kuut laeva, mis ei olnud avaliku teenuse osutamiseks vajalikud, müüdi eraldi müügimenetluse käigus. Eraldi müügimenetlused algatati ka Tirreniale kuuluvate kinnisvaraobjektide ja kunstiteoste võõrandamiseks. Seega ei hõlmanud Tirrenia äriüksuse pakkumismenetlus neid varasid (vt ka punkt 4.3.2). |
| --- | --- |

(159)

Itaalia selgitas ka, et Tirrenia kuut laeva, mis ei olnud avaliku teenuse osutamiseks vajalikud, müüdi eraldi müügimenetluse käigus. Eraldi müügimenetlused algatati ka Tirreniale kuuluvate kinnisvaraobjektide ja kunstiteoste võõrandamiseks. Seega ei hõlmanud Tirrenia äriüksuse pakkumismenetlus neid varasid (vt ka punkt 4.3.2).

| (160) | Mis puudutab töötajate arvu säilitamise kohustust, siis rõhutas Itaalia, et Tirrenia ja Siremari äriüksuse müük ei kuulu tsiviilseadustiku artikli 2112 kohaldamisalasse ja seega ei toimu töötajate automaatset üleviimist (koos olemasolevate lepingutega) edukatest pakkujatest äriühingutesse. Edukate pakkujate ainus juriidiline kohustus oli võtta müüja töötajad uuesti tööle (uute lepingute alusel) ja säilitada töötajate arvu kaks aastat, nagu nõutakse dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2, mida kohaldatakse kõigi erakorralises haldusmenetluses olevate suurettevõtete suhtes. See aga ei tähendanud, et Tirrenia töötajad lähevad automaatselt ostja ettevõttesse üle. Lisaks sellele piirdus kohustus personaliga, keda peeti äriüksuse äriplaani ja laevapere liikmete tabelitele kohaselt avaliku teenuse jätkuva osutamise jaoks oluliseks. |
| --- | --- |

(160)

Mis puudutab töötajate arvu säilitamise kohustust, siis rõhutas Itaalia, et Tirrenia ja Siremari äriüksuse müük ei kuulu tsiviilseadustiku artikli 2112 kohaldamisalasse ja seega ei toimu töötajate automaatset üleviimist (koos olemasolevate lepingutega) edukatest pakkujatest äriühingutesse. Edukate pakkujate ainus juriidiline kohustus oli võtta müüja töötajad uuesti tööle (uute lepingute alusel) ja säilitada töötajate arvu kaks aastat, nagu nõutakse dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2, mida kohaldatakse kõigi erakorralises haldusmenetluses olevate suurettevõtete suhtes. See aga ei tähendanud, et Tirrenia töötajad lähevad automaatselt ostja ettevõttesse üle. Lisaks sellele piirdus kohustus personaliga, keda peeti äriüksuse äriplaani ja laevapere liikmete tabelitele kohaselt avaliku teenuse jätkuva osutamise jaoks oluliseks.

| (161) | Itaalia väitis, et sellise üldise siseriikliku õigusega pandud kohustuse, mille eesmärk on tagada ettevõtluse järjepidevus ja avaliku teenuse osutamine, oleks samadel alustel kehtestanud ka eraõiguslik müüja. |
| --- | --- |

(161)

Itaalia väitis, et sellise üldise siseriikliku õigusega pandud kohustuse, mille eesmärk on tagada ettevõtluse järjepidevus ja avaliku teenuse osutamine, oleks samadel alustel kehtestanud ka eraõiguslik müüja.

| (162) | Pärast itaalia- ja ingliskeelse osalemiskutse avaldamist Tirrenia veebisaidil ning paljudes riiklikes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ja asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel esitasid Itaalia, Euroopa ja kolmandate riikide üksused 21 osalemisavaldust. Itaalia arvates näitab see seda, et osalemiskutse sisu võimaldas saada selge ettekujutuse müüdavast varast ja järgitava menetluse olemusest, kaitstes samal ajal tundlikku äriteavet (peamiselt võimalike ostjate huvide kaitsmiseks). Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis edastati üksustele üksikasjalik teave muu hulgas konkreetse müüdava vara, äriplaani ja uue lepingu projekti kohta (vt põhjendus 72). |
| --- | --- |

(162)

Pärast itaalia- ja ingliskeelse osalemiskutse avaldamist Tirrenia veebisaidil ning paljudes riiklikes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ja asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel esitasid Itaalia, Euroopa ja kolmandate riikide üksused 21 osalemisavaldust. Itaalia arvates näitab see seda, et osalemiskutse sisu võimaldas saada selge ettekujutuse müüdavast varast ja järgitava menetluse olemusest, kaitstes samal ajal tundlikku äriteavet (peamiselt võimalike ostjate huvide kaitsmiseks). Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis edastati üksustele üksikasjalik teave muu hulgas konkreetse müüdava vara, äriplaani ja uue lepingu projekti kohta (vt põhjendus 72).

| (163) | Seetõttu väitis Itaalia, et kõigile Tirrenia äriüksuse omandamisest huvitatud isikutele anti läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil teavet, mida oli vaja, et teha ostupakkumus kõikidest asjaoludest teadlik olles. |
| --- | --- |

(163)

Seetõttu väitis Itaalia, et kõigile Tirrenia äriüksuse omandamisest huvitatud isikutele anti läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil teavet, mida oli vaja, et teha ostupakkumus kõikidest asjaoludest teadlik olles.

4.3.2.   Nende varade müügi kohta, mis ei kuulu Tirrenia äriüksuse juurde

Nende varade müügi kohta, mis ei kuulu Tirrenia äriüksuse juurde

| (164) | Itaalia selgitas, et erakorraline volinik kuulutas välja sõltumatud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad pakkumismenetlused, et müüa kuus laeva, (69) mida Tirrenia avaliku teenuse osutamiseks ei vajanud. 10. detsembril 2010 avaldati osalemiskutse üleriigilistes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ning ka mõnes asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud väljaandes. Kaks korda pikendatud tähtaja möödudes saadi viie nn kiirparvlaeva kohta ainult lammutamispakkumisi. Mootorlaeva Domiziana käsitleva menetluse tähtaja lõpuks saadi aga kaks pakkumust selle laeva ostmiseks kommertseesmärkidel (st laevanduse eesmärgil). Prooviti saada kõrgema hinnaga pakkumusi (nii kahelt algselt pakkujalt kui ka võimalikelt lisapakkujatelt), kuid selliseid pakkumusi ei laekunud. Seetõttu võitis pakkumuse kõrgeima hinnaga pakkumuse teinud pakkuja. |
| --- | --- |

(164)

Itaalia selgitas, et erakorraline volinik kuulutas välja sõltumatud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad pakkumismenetlused, et müüa kuus laeva, (69) mida Tirrenia avaliku teenuse osutamiseks ei vajanud. 10. detsembril 2010 avaldati osalemiskutse üleriigilistes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ning ka mõnes asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud väljaandes. Kaks korda pikendatud tähtaja möödudes saadi viie nn kiirparvlaeva kohta ainult lammutamispakkumisi. Mootorlaeva Domiziana käsitleva menetluse tähtaja lõpuks saadi aga kaks pakkumust selle laeva ostmiseks kommertseesmärkidel (st laevanduse eesmärgil). Prooviti saada kõrgema hinnaga pakkumusi (nii kahelt algselt pakkujalt kui ka võimalikelt lisapakkujatelt), kuid selliseid pakkumusi ei laekunud. Seetõttu võitis pakkumuse kõrgeima hinnaga pakkumuse teinud pakkuja.

69

| (165) | Itaalia märkis ka, et mitut Tirreniale kuuluvat kinnisvaraobjekti kavatseti müüa sõltumatu eraldi pakkumismenetluse teel, kuna need ei olnud avaliku teenuse osutamiseks vajalikud ja seetõttu ei kuulunud need Tirrenia äriüksuse juurde. Selleks et tuua näidet kaitsemeetmete kohta, mis võeti, et tagada võimalus saada kõige kõrgem võimalik müügihind (nt lastes sõltumatul eksperdil hinnata kinnisvara väärtust, et kutsuda pakkujaid üles oma pakkumusi parandama), viitas Itaalia Veneetsias asuva Palazzo Molini müügile. Kõigele lisaks selgitas Itaalia, et ka Tirrenia kunstikogu müüakse suure oksjonimaja kaudu eraldi avalikul enampakkumisel. |
| --- | --- |

(165)

Itaalia märkis ka, et mitut Tirreniale kuuluvat kinnisvaraobjekti kavatseti müüa sõltumatu eraldi pakkumismenetluse teel, kuna need ei olnud avaliku teenuse osutamiseks vajalikud ja seetõttu ei kuulunud need Tirrenia äriüksuse juurde. Selleks et tuua näidet kaitsemeetmete kohta, mis võeti, et tagada võimalus saada kõige kõrgem võimalik müügihind (nt lastes sõltumatul eksperdil hinnata kinnisvara väärtust, et kutsuda pakkujaid üles oma pakkumusi parandama), viitas Itaalia Veneetsias asuva Palazzo Molini müügile. Kõigele lisaks selgitas Itaalia, et ka Tirrenia kunstikogu müüakse suure oksjonimaja kaudu eraldi avalikul enampakkumisel.

4.3.3.   Tirrenia äriüksuse varade uue lepinguga sidumise kohta

Tirrenia äriüksuse varade uue lepinguga sidumise kohta

| (166) | Esiteks väitis Itaalia, et otsus erastada varad koos avalike teenuste osutamise kohustuse panemisega tehti eesmärgiga tagada merekabotaaži sektori sujuv liberaliseerimine. Itaalia märgib, et seda strateegiat arutati eelnevalt komisjoniga (vt punkt 2.4) ja leiti, et põhimõtteliselt on see merekabotaaži määrusega kooskõlas. |
| --- | --- |

(166)

Esiteks väitis Itaalia, et otsus erastada varad koos avalike teenuste osutamise kohustuse panemisega tehti eesmärgiga tagada merekabotaaži sektori sujuv liberaliseerimine. Itaalia märgib, et seda strateegiat arutati eelnevalt komisjoniga (vt punkt 2.4) ja leiti, et põhimõtteliselt on see merekabotaaži määrusega kooskõlas.

| (167) | Lisaks leidis Itaalia, et arvestades sel ajal valitsenud turutingimusi, on asjakohane siduda Tirrenia äriüksuse varad uue lepinguga. Majanduslanguse ja nõudluse olulise vähenemise ajal mereveosektoris kujutaks võimalus kasutada Tirrenia äriüksuse laevu uues lepingus sätestatud avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide teenindamiseks pigem elujõulist ärivõimalust kui tegurit, mis vähendaks Tirrenia äriüksuse turuväärtust. Seepärast leiab Itaalia, et see ei saanud pakkumismenetlust ja sellest tulenevat hinda negatiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

(167)

Lisaks leidis Itaalia, et arvestades sel ajal valitsenud turutingimusi, on asjakohane siduda Tirrenia äriüksuse varad uue lepinguga. Majanduslanguse ja nõudluse olulise vähenemise ajal mereveosektoris kujutaks võimalus kasutada Tirrenia äriüksuse laevu uues lepingus sätestatud avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide teenindamiseks pigem elujõulist ärivõimalust kui tegurit, mis vähendaks Tirrenia äriüksuse turuväärtust. Seepärast leiab Itaalia, et see ei saanud pakkumismenetlust ja sellest tulenevat hinda negatiivselt mõjutada.

| (168) | Sellega seoses tuletas Itaalia meelde, et kuuest laevast, mis ei kuulunud Tirrenia äriüksuse juurde (vt põhjendus 164), tuli viis laeva müüa lammutamiseks. Itaalia leiab, et mereveo turu tolleaegsest keerukust ja majanduslangust silmas pidades oleks olnud võimatu saavutada äriühingu varadele paremat hinda isegi siis, kui pakkumismenetlust oleks korratud või kui varasid ei oleks seotud uue lepinguga. Kõigele lisaks viitab Itaalia ühe võimaliku pakkuja märkusele Tirrenia äriüksuse kohta seoses Euroopa ühinemise heakskiitmise korraga. Nimelt märkis see pakkuja, et Itaalia nimetatud sõltumatu eksperdi määratud miinimumhind oli tegelikult liiga kõrge. |
| --- | --- |

(168)

Sellega seoses tuletas Itaalia meelde, et kuuest laevast, mis ei kuulunud Tirrenia äriüksuse juurde (vt põhjendus 164), tuli viis laeva müüa lammutamiseks. Itaalia leiab, et mereveo turu tolleaegsest keerukust ja majanduslangust silmas pidades oleks olnud võimatu saavutada äriühingu varadele paremat hinda isegi siis, kui pakkumismenetlust oleks korratud või kui varasid ei oleks seotud uue lepinguga. Kõigele lisaks viitab Itaalia ühe võimaliku pakkuja märkusele Tirrenia äriüksuse kohta seoses Euroopa ühinemise heakskiitmise korraga. Nimelt märkis see pakkuja, et Itaalia nimetatud sõltumatu eksperdi määratud miinimumhind oli tegelikult liiga kõrge.

4.3.4.   Sõltumatu eksperdi määramise kohta

Sõltumatu eksperdi määramise kohta

| (169) | Itaalia väitis, et 16. detsembril 2010 kutsuti viit juhtivat finantseerimisasutust, kellel ei olnud Tirrenia kontserni suhtes riskipositsiooni, esitama pakkumusi Tirrenia äriüksuse hindamiseks. Ükski kutsutud asutustest ei esitanud määratud tähtajaks pakkumust. |
| --- | --- |

(169)

Itaalia väitis, et 16. detsembril 2010 kutsuti viit juhtivat finantseerimisasutust, kellel ei olnud Tirrenia kontserni suhtes riskipositsiooni, esitama pakkumusi Tirrenia äriüksuse hindamiseks. Ükski kutsutud asutustest ei esitanud määratud tähtajaks pakkumust.

| (170) | Seejärel avaldas Banca Profilo huvi võtta enda peale sõltumatu nõustaja ülesande täitmine samadel tingimustel, mis olid ette nähtud valikumenetluses. Minister nimetas 4. veebruari 2011. aasta käskkirjaga Banca Profilo Tirrenia ja Siremari äriüksuse turuväärtuse hindamise sõltumatuks eksperdiks. |
| --- | --- |

(170)

Seejärel avaldas Banca Profilo huvi võtta enda peale sõltumatu nõustaja ülesande täitmine samadel tingimustel, mis olid ette nähtud valikumenetluses. Minister nimetas 4. veebruari 2011. aasta käskkirjaga Banca Profilo Tirrenia ja Siremari äriüksuse turuväärtuse hindamise sõltumatuks eksperdiks.

4.3.5.   Lepingu sõlmimise tingimuste kohta

Lepingu sõlmimise tingimuste kohta

| (171) | Itaalia rõhutas, et 2. veebruaril 2011 saatis erakorraline volinik huvitatud üksustele menetluse kohta kirja, milles esitati selgelt lepingu sõlmimise tingimused. Selles kirjas nimetati müügiprotsessi suhtes kohaldatavad õigusaktid ja selgitati, et müügihind ei tohi olla madalam kui sõltumatu eksperdi määratud väärtus ning kavandatud äriplaan peab olema kooskõlas uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustustega. |
| --- | --- |

(171)

Itaalia rõhutas, et 2. veebruaril 2011 saatis erakorraline volinik huvitatud üksustele menetluse kohta kirja, milles esitati selgelt lepingu sõlmimise tingimused. Selles kirjas nimetati müügiprotsessi suhtes kohaldatavad õigusaktid ja selgitati, et müügihind ei tohi olla madalam kui sõltumatu eksperdi määratud väärtus ning kavandatud äriplaan peab olema kooskõlas uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustustega.

| (172) | Itaalia kinnitas ka, et mitme pakkumuse puhul oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim hind, nagu on sätestatud menetluse suhtes kohaldatavates erieeskirjades. |
| --- | --- |

(172)

Itaalia kinnitas ka, et mitme pakkumuse puhul oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim hind, nagu on sätestatud menetluse suhtes kohaldatavates erieeskirjades.

4.3.6.   Ecorysi aruande kohta

Ecorysi aruande kohta

| (173) | Uurimise käigus paluti Itaalial kommenteerida (vt põhjendus 8) komisjoni valitud sõltumatu konsultandi (Ecorys) järeldusi. Itaalia nõustus Ecorysi järeldustega, et Tirrenia äriüksuse turuväärtust ei oleks kahandanud ei erastamise sidumine uue lepingu sõlmimisega ega ka tööjõuga seotud tingimus. |
| --- | --- |

(173)

Uurimise käigus paluti Itaalial kommenteerida (vt põhjendus 8) komisjoni valitud sõltumatu konsultandi (Ecorys) järeldusi. Itaalia nõustus Ecorysi järeldustega, et Tirrenia äriüksuse turuväärtust ei oleks kahandanud ei erastamise sidumine uue lepingu sõlmimisega ega ka tööjõuga seotud tingimus.

| (174) | Seoses eespool nimetatud sidumisega viitas Itaalia mitmele Ecorysi väitele, sealhulgas arvamusele, et müügi ajal oli varade avalike teenuste osutamise korra kohase müümise (st varade erastamine uue lepinguga sidumise kaudu) ainus otstarbekas alternatiiv Tirrenia äriüksuse likvideerimine. Itaalia kordas ka seda, et parvlaevasektori kriisi ajal, mida iseloomustas nõudluse märkimisväärne langus, kujutas võimalus kasutada Tirrenia laevu lepingus kindlaks määratud avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavatel liinidel pigem paikapidavat ärivõimalust kui tegurit, mis tõenäoliselt vähendaks vara väärtust. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et kuuest Tirrenia äriüksuse juurde mittekuuluvast laevast viit sai müüa ainult lammutamise eesmärgil (vt põhjendus 168). Lõpuks väitis Itaalia, et arvestades pakkumismenetlusest tulenevat tegelikku hinda, kütusehindu ja kehva majanduslikku olukorda, ei oleks olnud võimalik saada varade väärusele paremat hinnangut isegi siis, kui pakkumismenetlust oleks korratud või müüdava vara suurust muudetud. |
| --- | --- |

(174)

Seoses eespool nimetatud sidumisega viitas Itaalia mitmele Ecorysi väitele, sealhulgas arvamusele, et müügi ajal oli varade avalike teenuste osutamise korra kohase müümise (st varade erastamine uue lepinguga sidumise kaudu) ainus otstarbekas alternatiiv Tirrenia äriüksuse likvideerimine. Itaalia kordas ka seda, et parvlaevasektori kriisi ajal, mida iseloomustas nõudluse märkimisväärne langus, kujutas võimalus kasutada Tirrenia laevu lepingus kindlaks määratud avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavatel liinidel pigem paikapidavat ärivõimalust kui tegurit, mis tõenäoliselt vähendaks vara väärtust. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et kuuest Tirrenia äriüksuse juurde mittekuuluvast laevast viit sai müüa ainult lammutamise eesmärgil (vt põhjendus 168). Lõpuks väitis Itaalia, et arvestades pakkumismenetlusest tulenevat tegelikku hinda, kütusehindu ja kehva majanduslikku olukorda, ei oleks olnud võimalik saada varade väärusele paremat hinnangut isegi siis, kui pakkumismenetlust oleks korratud või müüdava vara suurust muudetud.

| (175) | Mis puudutab tööjõuga seotud tingimust, rõhutas Itaalia Ecorysi järeldust, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel oleks olnud oluline mõju Tirrenia äriüksuse väärtusele. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et see tingimus tulenes dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikest 2 ja puudutas ainult neid töötajaid, keda on vaja, et tagada asjaomase äriühingu tegevus kooskõlas laevaperede liikmete tabelitega. Laevaperede liikmete tabelid: i) neis määratakse kindlaks laeva meresõiduohutuse seaduste kohaseks juhtimiseks vajaliku meeskonna kvalitatiivne ja kvantitatiivne koosseis; ii) need kehtestatakse ministri käskkirjaga ja iii) need koostab komisjon, kuhu kuuluvad nõuandvas rollis töötajaid ja laevaomanikke esindavad organisatsioonid. Laev võib olla sõidus 365 päeva aastas ja laeva meeskond peab vaheldumisi viibima pardal ja kaldal. Järelikult peab Tirrenia äriüksuse toimimiseks vajalike töötajate arvu määramisel arvestama, et minimaalne töötajate arv hõlmab laevapere liikmete tabelites märgitud arvu meeskonnaliikmeid, lisaks reservmeeskond. Tirrenia äriüksuse uus omanik oleks pidanud järgima seda töötajate miinimumarvu, olenemata tööjõuga seotud tingimusest. Itaalia lisas, et kuigi Tirrenia äriüksuse ostja pidi pakkuma tööd kõigile töötajatele, keda on vaja avaliku teenuse osutamiseks, põhines see varem kehtinud töölepingutest erinevatel töölepingutel (70). |
| --- | --- |

(175)

Mis puudutab tööjõuga seotud tingimust, rõhutas Itaalia Ecorysi järeldust, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel oleks olnud oluline mõju Tirrenia äriüksuse väärtusele. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et see tingimus tulenes dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikest 2 ja puudutas ainult neid töötajaid, keda on vaja, et tagada asjaomase äriühingu tegevus kooskõlas laevaperede liikmete tabelitega. Laevaperede liikmete tabelid: i) neis määratakse kindlaks laeva meresõiduohutuse seaduste kohaseks juhtimiseks vajaliku meeskonna kvalitatiivne ja kvantitatiivne koosseis; ii) need kehtestatakse ministri käskkirjaga ja iii) need koostab komisjon, kuhu kuuluvad nõuandvas rollis töötajaid ja laevaomanikke esindavad organisatsioonid. Laev võib olla sõidus 365 päeva aastas ja laeva meeskond peab vaheldumisi viibima pardal ja kaldal. Järelikult peab Tirrenia äriüksuse toimimiseks vajalike töötajate arvu määramisel arvestama, et minimaalne töötajate arv hõlmab laevapere liikmete tabelites märgitud arvu meeskonnaliikmeid, lisaks reservmeeskond. Tirrenia äriüksuse uus omanik oleks pidanud järgima seda töötajate miinimumarvu, olenemata tööjõuga seotud tingimusest. Itaalia lisas, et kuigi Tirrenia äriüksuse ostja pidi pakkuma tööd kõigile töötajatele, keda on vaja avaliku teenuse osutamiseks, põhines see varem kehtinud töölepingutest erinevatel töölepingutel (70).

70

| (176) | Ecorysi aruandes jõuti järeldusele, et Tirrenia äriüksuse hinnanguline väärtus võis olla umbes 7,8 % suurem kui Itaalia ametiasutuste nimetatud eksperdi Banca Profilo esitatud väärtus. Itaalia leidis, et seda erinevust saab selgitada, sest mõlemad eksperdid pidid tuginema mitme tehnilise parameetri prognoosidele ja et sellised prognoosid on juba oma olemuselt erinevad. Itaalia ametiasutused esitasid Banca Profilo koostatud vastuhinnangu, milles selgitatakse üksikasjalikult erinevusi (71) Ecorysi aruandega. Itaalia leidis, et see vastuhinnang pakub kahe hinnangu erinevustele kindlaid ja objektiivseid põhjendusi. Banca Profilo väitis, et tema eeldused olid konservatiivsemad (72) kui Ecorysi omad ja kajastavad uuritavat olukorda paremini. |
| --- | --- |

(176)

Ecorysi aruandes jõuti järeldusele, et Tirrenia äriüksuse hinnanguline väärtus võis olla umbes 7,8 % suurem kui Itaalia ametiasutuste nimetatud eksperdi Banca Profilo esitatud väärtus. Itaalia leidis, et seda erinevust saab selgitada, sest mõlemad eksperdid pidid tuginema mitme tehnilise parameetri prognoosidele ja et sellised prognoosid on juba oma olemuselt erinevad. Itaalia ametiasutused esitasid Banca Profilo koostatud vastuhinnangu, milles selgitatakse üksikasjalikult erinevusi (71) Ecorysi aruandega. Itaalia leidis, et see vastuhinnang pakub kahe hinnangu erinevustele kindlaid ja objektiivseid põhjendusi. Banca Profilo väitis, et tema eeldused olid konservatiivsemad (72) kui Ecorysi omad ja kajastavad uuritavat olukorda paremini.

71

72

| (177) | Lisaks juhtis Itaalia tähelepanu asjaolule, et Tirrenia äriüksuse omandiõiguse üleminek toimus rohkem kui kaks aastat pärast võrdluskuupäeva, mida kasutasid oma hinnangute koostamisel nii Banca Profilo kui ka Ecorys. Itaalia sõnul oleks Tirrenia äriüksuse varade väärtus sel perioodil vähenenud ja majanduslik olukord oleks märkimisväärselt halvenenud. Seepärast jõudis Itaalia järeldusele, et poolte kokkulepitud hinnatingimused kajastasid Tirrenia äriühingu müügi lõpuleviimise kuupäeval ilma igasuguse kahtluseta täielikult äriühingu varade turuväärtust. |
| --- | --- |

(177)

Lisaks juhtis Itaalia tähelepanu asjaolule, et Tirrenia äriüksuse omandiõiguse üleminek toimus rohkem kui kaks aastat pärast võrdluskuupäeva, mida kasutasid oma hinnangute koostamisel nii Banca Profilo kui ka Ecorys. Itaalia sõnul oleks Tirrenia äriüksuse varade väärtus sel perioodil vähenenud ja majanduslik olukord oleks märkimisväärselt halvenenud. Seepärast jõudis Itaalia järeldusele, et poolte kokkulepitud hinnatingimused kajastasid Tirrenia äriühingu müügi lõpuleviimise kuupäeval ilma igasuguse kahtluseta täielikult äriühingu varade turuväärtust.

4.4.   Uue lepingu vastavus Altmarki kriteeriumidele

Uue lepingu vastavus Altmarki kriteeriumidele

| (178) | Itaalia rõhutas, et teatas uue lepingu alusel makstavast avaliku teenuse hüvitisest üksnes õiguskindluse huvides, kuna ta leidis, et see meede ei kujuta endast riigiabi (vt põhjendus 4). Itaalia ametiasutused väitsid eelkõige, et neli Altmarki kriteeriumi on täidetud, ja seda järgmistel põhjustel:






  — | Itaalia ametiasutuste poolt uues lepingus kindlaks määratud mereveoteenused on saarte majandusarengu jaoks olulised ja rahuldavad samal ajal ka saarekogukondade olulisi transpordivajadusi, tagades, et järgitakse Itaalia põhiseaduses sätestatud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Uues lepingus sätestatakse selgelt teenused, laevad, ajakava ja tariifipiirangud. Seetõttu väitis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on selgelt kindlaks määratud ja et esimene Altmarki kriteerium on täidetud; |
| --- | --- | --- |

(178)

Itaalia rõhutas, et teatas uue lepingu alusel makstavast avaliku teenuse hüvitisest üksnes õiguskindluse huvides, kuna ta leidis, et see meede ei kujuta endast riigiabi (vt põhjendus 4). Itaalia ametiasutused väitsid eelkõige, et neli Altmarki kriteeriumi on täidetud, ja seda järgmistel põhjustel:

—

Itaalia ametiasutuste poolt uues lepingus kindlaks määratud mereveoteenused on saarte majandusarengu jaoks olulised ja rahuldavad samal ajal ka saarekogukondade olulisi transpordivajadusi, tagades, et järgitakse Itaalia põhiseaduses sätestatud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Uues lepingus sätestatakse selgelt teenused, laevad, ajakava ja tariifipiirangud. Seetõttu väitis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on selgelt kindlaks määratud ja et esimene Altmarki kriteerium on täidetud;

| — | parameetreid, mille alusel hüvitis arvutati, selgitatakse üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui hüvitise ülemmäärad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Seepärast väitis Itaalia, et need parameetrid kehtestati eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt ning teine Altmarki kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

—

parameetreid, mille alusel hüvitis arvutati, selgitatakse üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui hüvitise ülemmäärad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Seepärast väitis Itaalia, et need parameetrid kehtestati eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt ning teine Altmarki kriteerium on täidetud.

| — | Avaliku teenuse osutaja kannab kõik tegevusega seotud riskid (vt ka punkt 4.5) kindla toetussumma vastu, mis ei anna mingit kindlust, et kõik nende kulud kaetakse täielikult. Sel põhjusel väitis Itaalia, et 6,5 % suurune tasuvusmäär on tegevusega kooskõlas ega põhjusta avaliku teenuse osutamise ülemäärast hüvitamist. Seetõttu arvatakse ka kolmas Altmarki kriteerium täidetuks. |
| --- | --- |

—

Avaliku teenuse osutaja kannab kõik tegevusega seotud riskid (vt ka punkt 4.5) kindla toetussumma vastu, mis ei anna mingit kindlust, et kõik nende kulud kaetakse täielikult. Sel põhjusel väitis Itaalia, et 6,5 % suurune tasuvusmäär on tegevusega kooskõlas ega põhjusta avaliku teenuse osutamise ülemäärast hüvitamist. Seetõttu arvatakse ka kolmas Altmarki kriteerium täidetuks.

| — | Tirrenia äriüksus erastati avaliku pakkumismenetluse teel, mis hõlmas avaliku teenuse osutamiseks vajalikke varasid, mis seoti selle teenuse osutamiseks sõlmitava uue kaheksa-aastase lepinguga. Itaalia väitis, et kuna pakkumismenetluses järgiti konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning lepingu sõlmimise tingimuseks oli kõrgeim hind, on täidetud ka neljas Altmarki kriteerium. |
| --- | --- |

—

Tirrenia äriüksus erastati avaliku pakkumismenetluse teel, mis hõlmas avaliku teenuse osutamiseks vajalikke varasid, mis seoti selle teenuse osutamiseks sõlmitava uue kaheksa-aastase lepinguga. Itaalia väitis, et kuna pakkumismenetluses järgiti konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning lepingu sõlmimise tingimuseks oli kõrgeim hind, on täidetud ka neljas Altmarki kriteerium.

4.5.   CIPE direktiivis alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % suuruse riskipreemia kohta

CIPE direktiivis alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % suuruse riskipreemia kohta

| (179) | Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et 2009. aastal maksti Tirreniale hüvitist 80 010 000 eurot. Alates 2010. aastast on hüvitise ülemmääraks kehtestatud 72 685 642 eurot. Itaalia märkis, et see summa on oluliselt väiksem kui äriühingu varasem puudujääk. Arvatavasti sunniks see Tirrenia äriüksuse ostjat tegevust tõhustama, et viia puudujääk kindlaksmääratud toetussumma piiresse kogu uue lepingu kehtivusaja vältel ja võtta arvesse raha väärtuse langemist edaspidi pika aja jooksul. |
| --- | --- |

(179)

Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et 2009. aastal maksti Tirreniale hüvitist 80 010 000 eurot. Alates 2010. aastast on hüvitise ülemmääraks kehtestatud 72 685 642 eurot. Itaalia märkis, et see summa on oluliselt väiksem kui äriühingu varasem puudujääk. Arvatavasti sunniks see Tirrenia äriüksuse ostjat tegevust tõhustama, et viia puudujääk kindlaksmääratud toetussumma piiresse kogu uue lepingu kehtivusaja vältel ja võtta arvesse raha väärtuse langemist edaspidi pika aja jooksul.

| (180) | CIPE direktiiviga on ette nähtud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi (vt põhjendus 42) alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Samas selgitas Itaalia, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Seda lihtsustatud lähenemisviisi kohaldati esialgse lepingu pikenduse jooksul ja see kehtib endiselt ka uue lepingu kohaselt. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks võinud anda tulemuseks kapitalitootluse, mis oleks vähemalt mõnel aastal ületanud 6,5 %. Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda Tirreniale või CINile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiiviga. |
| --- | --- |

(180)

CIPE direktiiviga on ette nähtud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi (vt põhjendus 42) alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Samas selgitas Itaalia, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Seda lihtsustatud lähenemisviisi kohaldati esialgse lepingu pikenduse jooksul ja see kehtib endiselt ka uue lepingu kohaselt. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks võinud anda tulemuseks kapitalitootluse, mis oleks vähemalt mõnel aastal ületanud 6,5 %. Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda Tirreniale või CINile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiiviga.

| (181) | Itaalia väitis ka seda, et 6,5 % suurune kapitalitootlus kajastab Tirreniale ja vastavalt CINile usaldatud tegevusega seotud riski, ilma et see põhjustaks avaliku teenuse osutamise eest liiga suure hüvitise maksmist järgmistes põhjendustes esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(181)

Itaalia väitis ka seda, et 6,5 % suurune kapitalitootlus kajastab Tirreniale ja vastavalt CINile usaldatud tegevusega seotud riski, ilma et see põhjustaks avaliku teenuse osutamise eest liiga suure hüvitise maksmist järgmistes põhjendustes esitatud põhjustel.

| (182) | Esiteks tuletas Itaalia meelde, et esialgse lepingu pikenduse jooksul ja äriühingu raske majandusliku olukorra tõttu tuli 5. augustil 2010 hakata Tirrenia suhtes kohaldama erakorralist haldusmenetlust. Itaalia väitel oli tegelikult võimatu täielikult katta avaliku teenuse osutamise netokulusid (st kulud miinus tulud) 2009. aasta seadusega kehtestatud hüvitise maksimumsummast. Seetõttu ei oleks Tirrenia tegelikult ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 mingit kapitalitulu saanud. Itaalia esitas selle väite kinnituseks iga Tirrenia teenindatud liini kohta 2010. ja 2011. aasta aruanded ning 2012. aasta kvartaliaruanded. |
| --- | --- |

(182)

Esiteks tuletas Itaalia meelde, et esialgse lepingu pikenduse jooksul ja äriühingu raske majandusliku olukorra tõttu tuli 5. augustil 2010 hakata Tirrenia suhtes kohaldama erakorralist haldusmenetlust. Itaalia väitel oli tegelikult võimatu täielikult katta avaliku teenuse osutamise netokulusid (st kulud miinus tulud) 2009. aasta seadusega kehtestatud hüvitise maksimumsummast. Seetõttu ei oleks Tirrenia tegelikult ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 mingit kapitalitulu saanud. Itaalia esitas selle väite kinnituseks iga Tirrenia teenindatud liini kohta 2010. ja 2011. aasta aruanded ning 2012. aasta kvartaliaruanded.

| (183) | Tirrenia äriüksuse ostja jaoks mõeldud uues lepingus nähakse ette, et hüvitise suurus arvutatakse tulude ja kulude prognoositava arengu põhjal. Itaalia väitel ei nähta uues lepingus erinevalt esialgsetest lepingutest ette tegevuskulude (nt tööjõud, kütus, prahtimine jne) suurenemise täielikku ja automaatset hüvitamist. Seega kannaks ettevõtja täielikult kulude suurenemisega seotud riskid ja liiklusmahuga seotud riskid. Seepärast väitis Itaalia, et ettevõtja kannab kõik teenusega seotud riskid ja miski ei garanteeri, et talle makstakse hüvitist, millest piisab kõigi kulude katmiseks. Itaalia sõnul on see nii isegi siis, kui võtta arvesse uue lepingu artikleid 8 ja 9, kuna ettevõtjat ähvardab endiselt oht, et sellise tasakaalustamatuse ilmnemise ja kohanduste tegemise vahelisel ajal tekib viivitusi. Lisaks on kõik sellised kohandused läbirääkimiste tulemus ja neid ei kohaldata tagasiulatuvalt, vaid ainult tulevikus. Itaalia esitas iga CINi teenindatava liini kohta ajavahemikku 18. juuli 2012 kuni 2018. aasta lõpp hõlmavad iga-aastased raamatupidamisaruanded, tõendamaks, et uue lepingu raames ei ole ülemääraseid hüvitisi makstud. |
| --- | --- |

(183)

Tirrenia äriüksuse ostja jaoks mõeldud uues lepingus nähakse ette, et hüvitise suurus arvutatakse tulude ja kulude prognoositava arengu põhjal. Itaalia väitel ei nähta uues lepingus erinevalt esialgsetest lepingutest ette tegevuskulude (nt tööjõud, kütus, prahtimine jne) suurenemise täielikku ja automaatset hüvitamist. Seega kannaks ettevõtja täielikult kulude suurenemisega seotud riskid ja liiklusmahuga seotud riskid. Seepärast väitis Itaalia, et ettevõtja kannab kõik teenusega seotud riskid ja miski ei garanteeri, et talle makstakse hüvitist, millest piisab kõigi kulude katmiseks. Itaalia sõnul on see nii isegi siis, kui võtta arvesse uue lepingu artikleid 8 ja 9, kuna ettevõtjat ähvardab endiselt oht, et sellise tasakaalustamatuse ilmnemise ja kohanduste tegemise vahelisel ajal tekib viivitusi. Lisaks on kõik sellised kohandused läbirääkimiste tulemus ja neid ei kohaldata tagasiulatuvalt, vaid ainult tulevikus. Itaalia esitas iga CINi teenindatava liini kohta ajavahemikku 18. juuli 2012 kuni 2018. aasta lõpp hõlmavad iga-aastased raamatupidamisaruanded, tõendamaks, et uue lepingu raames ei ole ülemääraseid hüvitisi makstud.

4.6.   Uue lepingu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega vastavuse kohta

Uue lepingu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega vastavuse kohta

| (184) | Isegi kui Itaalia leidis, et uue lepingu kohaselt CINile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, on ta ka argumenteerinud, miks see meede oleks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega kooskõlas, kui see oleks abi. |
| --- | --- |

(184)

Isegi kui Itaalia leidis, et uue lepingu kohaselt CINile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, on ta ka argumenteerinud, miks see meede oleks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega kooskõlas, kui see oleks abi.

| (185) | Itaalia tuletas meelde, et komisjonipoolne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse hindamine piirdub selle kontrollimisega, kas liikmesriik on teinud teenuse määramisel üldist majandushuvi pakkuva teenusena ilmse vea. Selle taustal kirjeldas Itaalia uues lepingus sätestatud liine ja osutas, et CIN on neist mitme ainus teenindaja. Lisaks saab CIN veel kolme liini puhul avaliku teenuse hüvitist ainult madalhooajal, samal ajal kui kõrghooajal kehtivad talle piirangud (nt piletihinnad). |
| --- | --- |

(185)

Itaalia tuletas meelde, et komisjonipoolne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse hindamine piirdub selle kontrollimisega, kas liikmesriik on teinud teenuse määramisel üldist majandushuvi pakkuva teenusena ilmse vea. Selle taustal kirjeldas Itaalia uues lepingus sätestatud liine ja osutas, et CIN on neist mitme ainus teenindaja. Lisaks saab CIN veel kolme liini puhul avaliku teenuse hüvitist ainult madalhooajal, samal ajal kui kõrghooajal kehtivad talle piirangud (nt piletihinnad).

| (186) | Itaalia esitas iga-aastased sõitjateveo andmed kahe majandusaasta kohta, mis eelnesid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise aastale (st 2010 ja 2011), väites, et Tirrenia teenindatavatel liinidel ei rikutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud 300 000 sõitja künnist. Lisaks sellele märkis Itaalia, et kuna uue lepingu kehtivusaeg on kaheksa aastat, on täidetud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 2 nõuded. Lõpuks väitis Itaalia, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõige 4 on täidetud, sest Tirrenia äriüksuse müügiga konkureeriva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse kaudu järgiti täielikult merekabotaaži määruse nõudeid. |
| --- | --- |

(186)

Itaalia esitas iga-aastased sõitjateveo andmed kahe majandusaasta kohta, mis eelnesid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise aastale (st 2010 ja 2011), väites, et Tirrenia teenindatavatel liinidel ei rikutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud 300 000 sõitja künnist. Lisaks sellele märkis Itaalia, et kuna uue lepingu kehtivusaeg on kaheksa aastat, on täidetud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 2 nõuded. Lõpuks väitis Itaalia, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõige 4 on täidetud, sest Tirrenia äriüksuse müügiga konkureeriva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse kaudu järgiti täielikult merekabotaaži määruse nõudeid.

| (187) | Itaalia väitis, et uus leping vastab kõigile tingimustele, mida kohaldatakse ülesande andmist käsitlevate sätete suhtes, nagu on sätestatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklites 4–6. Eelkõige sätestatakse lepingus üksikasjalikult avalike teenuste osutamise kohustused, nende kestus, hüvitamismehhanism (põhineb CIPE direktiivil ja 2009. aasta seadusel) ning ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja selle tagasinõudmise mehhanismid. Lõpuks juhtis Itaalia tähelepanu meetmetele (sealhulgas kaitsemeetmete ja sanktsioonide süsteem), mis on kehtestatud uue lepingu tingimuste range järgimise tagamiseks. |
| --- | --- |

(187)

Itaalia väitis, et uus leping vastab kõigile tingimustele, mida kohaldatakse ülesande andmist käsitlevate sätete suhtes, nagu on sätestatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklites 4–6. Eelkõige sätestatakse lepingus üksikasjalikult avalike teenuste osutamise kohustused, nende kestus, hüvitamismehhanism (põhineb CIPE direktiivil ja 2009. aasta seadusel) ning ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja selle tagasinõudmise mehhanismid. Lõpuks juhtis Itaalia tähelepanu meetmetele (sealhulgas kaitsemeetmete ja sanktsioonide süsteem), mis on kehtestatud uue lepingu tingimuste range järgimise tagamiseks.

4.7.   Ostuhinna osa maksmise edasilükkamise kohta CINi poolt

Ostuhinna osa maksmise edasilükkamise kohta CINi poolt

| (188) | Selle kohta, et CIN maksis osa müügihinnast osade kaupa lepingu kehtivuse ajal, märkis Itaalia järgmist. CINi 14. aprillil 2011 esitatud siduv pakkumus, milles nähti ette osa hinna hilisem maksmine, pandi üles andmeruumi. 2. mail 2011 saatis erakorraline volinik kõikidele hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis osalema kutsutud isikutele teatise, milles kutsuti neid üles esitama CINi pakkumusest paremaid pakkumusi. Asjaolu, et ei saadud ühtegi CINi esitatud pakkumusest paremat lõplikku pakkumust, tuleneb pakkumismenetluse konkurentsidünaamikast. Seetõttu ei saanud ostuhinna edasilükkamist käsitada valikulise sekkumisena CINi kasuks, vaid see kajastab pigem turuhinda. Täpsemalt öeldes oleksid ka teised võimalikud pakkujad võinud teha pakkumuse, mis hõlmaks makse edasilükkamist, kuid nad otsustasid selliseid pakkumusi mitte teha. |
| --- | --- |

(188)

Selle kohta, et CIN maksis osa müügihinnast osade kaupa lepingu kehtivuse ajal, märkis Itaalia järgmist. CINi 14. aprillil 2011 esitatud siduv pakkumus, milles nähti ette osa hinna hilisem maksmine, pandi üles andmeruumi. 2. mail 2011 saatis erakorraline volinik kõikidele hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis osalema kutsutud isikutele teatise, milles kutsuti neid üles esitama CINi pakkumusest paremaid pakkumusi. Asjaolu, et ei saadud ühtegi CINi esitatud pakkumusest paremat lõplikku pakkumust, tuleneb pakkumismenetluse konkurentsidünaamikast. Seetõttu ei saanud ostuhinna edasilükkamist käsitada valikulise sekkumisena CINi kasuks, vaid see kajastab pigem turuhinda. Täpsemalt öeldes oleksid ka teised võimalikud pakkujad võinud teha pakkumuse, mis hõlmaks makse edasilükkamist, kuid nad otsustasid selliseid pakkumusi mitte teha.

| (189) | Selles kontekstis viitas Itaalia Euroopa kohtute praktikale, (73) mille kohaselt kujutavad teatava äriühingu erastamiseks korraldatud nõuetekohase pakkumismenetluse raames nõuetele vastavalt esitatud siduvad pakkumused endast selle üksuse turuhinna paremat näitajat kui näiteks ekspertide hinnangud. Itaalia rõhutas ka, et Euroopa kohtud on leidnud, et seda lähenemisviisi tuleks kasutada ka juhul, kui asjaomasele pakkumismenetlusele on iseloomulikud ebaseaduslikud tingimused, olgugi et Itaalia ametiasutused leiavad, et Tirrenia äriüksuse erastamiseks korraldatud pakkumismenetluses selliseid tingimusi ei esinenud. Itaalia ametiasutused osutasid ka komisjoni poolt Sandretto juhtumis tehtud otsusele (74). Selles otsuses nõustus komisjon Itaalia väitega, et kuigi Sandretto varade müügihind oli madalam kui neile antud hinnang, oli see siiski turu pakutud suurim väärtus ning seetõttu ei saanud välistada, et ostja pakutud hind oli turuhind. |
| --- | --- |

(189)

Selles kontekstis viitas Itaalia Euroopa kohtute praktikale, (73) mille kohaselt kujutavad teatava äriühingu erastamiseks korraldatud nõuetekohase pakkumismenetluse raames nõuetele vastavalt esitatud siduvad pakkumused endast selle üksuse turuhinna paremat näitajat kui näiteks ekspertide hinnangud. Itaalia rõhutas ka, et Euroopa kohtud on leidnud, et seda lähenemisviisi tuleks kasutada ka juhul, kui asjaomasele pakkumismenetlusele on iseloomulikud ebaseaduslikud tingimused, olgugi et Itaalia ametiasutused leiavad, et Tirrenia äriüksuse erastamiseks korraldatud pakkumismenetluses selliseid tingimusi ei esinenud. Itaalia ametiasutused osutasid ka komisjoni poolt Sandretto juhtumis tehtud otsusele (74). Selles otsuses nõustus komisjon Itaalia väitega, et kuigi Sandretto varade müügihind oli madalam kui neile antud hinnang, oli see siiski turu pakutud suurim väärtus ning seetõttu ei saanud välistada, et ostja pakutud hind oli turuhind.

73

74

4.8.   Sildumise eesõiguse kohta

Sildumise eesõiguse kohta

| (190) | Itaalia ametiasutused on väitnud, et sildumise eesõiguse eraldamisega ei kaotatud riigi rahalisi vahendeid. Itaalia ametiasutuste sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid. Itaalia ametiasutused väidavad ka, et kõnealust sildumise eesõigust on kohaldatud ainult avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide suhtes ning et Tirrenia ja hiljem CIN ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest mingit lisatasu, kuna sadamad annaksid neile esimese valiku sildumisaegu isegi sildumise ametliku eesõiguse puudumise korral, kuna nad täidavad avaliku teenuse osutamise ülesannet. |
| --- | --- |

(190)

Itaalia ametiasutused on väitnud, et sildumise eesõiguse eraldamisega ei kaotatud riigi rahalisi vahendeid. Itaalia ametiasutuste sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid. Itaalia ametiasutused väidavad ka, et kõnealust sildumise eesõigust on kohaldatud ainult avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide suhtes ning et Tirrenia ja hiljem CIN ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest mingit lisatasu, kuna sadamad annaksid neile esimese valiku sildumisaegu isegi sildumise ametliku eesõiguse puudumise korral, kuna nad täidavad avaliku teenuse osutamise ülesannet.

| (191) | Itaalia ametiasutused leiavad, et sildumise eesõigus ei anna endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale ja selle omandajale CINile olulist eelist. Täpsemalt öeldes väidavad nad, et praktikas rakendatakse sildumise eesõigust ainult väga piiratud tingimustel. Enamiku sadamate suurus ning saabumiste ja väljumiste eelnevalt paika pandud ajakava tagab, et tavaolukorras – välja arvatud mis tahes viivitused või äärmuslikud ilmastikuolud – eri ettevõtjate kasutatavad kaikohad ei kattu. Lisaks sellele, kuna Tirrenia ja CIN osutavad oma teenuseid aasta ringi (vastupidi näiteks ettevõtjatele, kes tegutsevad ainult kõrghooajal), oleks loomulik, et sadamad annavad neile esimese valiku sildumisaegu isegi sildumise ametliku eesõiguse puudumise korral. Seetõttu leiab Itaalia, et sildumise eesõigus ei saanud Tirreniale ja CINile olulist eelist anda. |
| --- | --- |

(191)

Itaalia ametiasutused leiavad, et sildumise eesõigus ei anna endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale ja selle omandajale CINile olulist eelist. Täpsemalt öeldes väidavad nad, et praktikas rakendatakse sildumise eesõigust ainult väga piiratud tingimustel. Enamiku sadamate suurus ning saabumiste ja väljumiste eelnevalt paika pandud ajakava tagab, et tavaolukorras – välja arvatud mis tahes viivitused või äärmuslikud ilmastikuolud – eri ettevõtjate kasutatavad kaikohad ei kattu. Lisaks sellele, kuna Tirrenia ja CIN osutavad oma teenuseid aasta ringi (vastupidi näiteks ettevõtjatele, kes tegutsevad ainult kõrghooajal), oleks loomulik, et sadamad annavad neile esimese valiku sildumisaegu isegi sildumise ametliku eesõiguse puudumise korral. Seetõttu leiab Itaalia, et sildumise eesõigus ei saanud Tirreniale ja CINile olulist eelist anda.

4.9.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmete kohta

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmete kohta

| (192) | Itaalia ei vaielnud vastu, et Tirrenia sai umbes 12 051 900 eurot laevade uuendamiseks, mida oli vaja teha rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks. Lisaks kinnitasid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kasutas nendest vahenditest tegelikult ainult 630 600 eurot, et maksta laeva Clodia uuendamise eest. Ülejäänud vahendeid (s.o 11 421 300 eurot) ei kasutatud ei uuendamise eest maksmiseks ega makstud ka riigile tagasi. Itaalia väitel pidi Tirrenia äriüksuse uus omanik (st CIN) maksma ülejäänud uuendustööde eest omavahenditest (ja seda 11 421 300 euro suurust kohustust arvestati seetõttu ka Banca Profilo koostatud hinnangus). |
| --- | --- |

(192)

Itaalia ei vaielnud vastu, et Tirrenia sai umbes 12 051 900 eurot laevade uuendamiseks, mida oli vaja teha rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks. Lisaks kinnitasid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kasutas nendest vahenditest tegelikult ainult 630 600 eurot, et maksta laeva Clodia uuendamise eest. Ülejäänud vahendeid (s.o 11 421 300 eurot) ei kasutatud ei uuendamise eest maksmiseks ega makstud ka riigile tagasi. Itaalia väitel pidi Tirrenia äriüksuse uus omanik (st CIN) maksma ülejäänud uuendustööde eest omavahenditest (ja seda 11 421 300 euro suurust kohustust arvestati seetõttu ka Banca Profilo koostatud hinnangus).

| (193) | Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastuste kohta väitsid Itaalia ametiasutused, et meedet ei kohaldatud äriühingu tulumaksu suhtes, kuna Caremar, Saremar ja Toremar anti maakondadele üle tasuta. Tasu puudumise korral ei kohaldata konsolideeritud tulumaksuseaduse artikli 86 lõike 1 punkti a, mis käsitleb kapitali kasvutulu vara üleandmisel tasu eest. Käibemaksu kohta märkis Itaalia, et Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine kujutab endast tehingut, mis on presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 artikli 10 lõike 1 punkti 4 alusel käibemaksust vabastatud. Mis puudutab kaudseid makse (v.a käibemaks), rõhutas Itaalia, et 2010. aasta seadusega ette nähtud maksuvabastuse eesmärk oli haldustoimingute lihtsustamine. Maksustamise seisukohast võib selle mõju pidada ebaoluliseks ja kindla maksumääraga maksude puhul väikeseks. Täpsemalt puudutab see registreerimistasu (168 eurot dokumendi kohta), kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasusid (kumbki 168 eurot) ja tempelmaksu (14,62 eurot nelja lehekülje eest). |
| --- | --- |

(193)

Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastuste kohta väitsid Itaalia ametiasutused, et meedet ei kohaldatud äriühingu tulumaksu suhtes, kuna Caremar, Saremar ja Toremar anti maakondadele üle tasuta. Tasu puudumise korral ei kohaldata konsolideeritud tulumaksuseaduse artikli 86 lõike 1 punkti a, mis käsitleb kapitali kasvutulu vara üleandmisel tasu eest. Käibemaksu kohta märkis Itaalia, et Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine kujutab endast tehingut, mis on presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 artikli 10 lõike 1 punkti 4 alusel käibemaksust vabastatud. Mis puudutab kaudseid makse (v.a käibemaks), rõhutas Itaalia, et 2010. aasta seadusega ette nähtud maksuvabastuse eesmärk oli haldustoimingute lihtsustamine. Maksustamise seisukohast võib selle mõju pidada ebaoluliseks ja kindla maksumääraga maksude puhul väikeseks. Täpsemalt puudutab see registreerimistasu (168 eurot dokumendi kohta), kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasusid (kumbki 168 eurot) ja tempelmaksu (14,62 eurot nelja lehekülje eest).

| (194) | Itaalia ametiasutused selgitasid, et Tirreniale lisahüvitise maksmiseks ei kasutatud FASi rahalisi vahendeid. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis loodi endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse osutamise hüvitiste maksmiseks, juhul kui hüvitised osutuvad ebapiisavaks. Itaalia märgib, et 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid regulaarse avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Seetõttu puudutaks see meede üksnes rahaliste vahendite eraldamist Itaalia riigieelarvest avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks. |
| --- | --- |

(194)

Itaalia ametiasutused selgitasid, et Tirreniale lisahüvitise maksmiseks ei kasutatud FASi rahalisi vahendeid. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis loodi endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse osutamise hüvitiste maksmiseks, juhul kui hüvitised osutuvad ebapiisavaks. Itaalia märgib, et 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid regulaarse avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Seetõttu puudutaks see meede üksnes rahaliste vahendite eraldamist Itaalia riigieelarvest avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks.

4.10.   Majandusliku järjepidevuse (puudumise) kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel

Majandusliku järjepidevuse (puudumise) kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel

| (195) | Itaalia väitis, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel puudub majanduslik järjepidevus järgmistel põhjustel:






  a) | müügi ulatus: Itaalia osutas, et pärast ebaõnnestunud katset erastada Tirrenia tervikuna, sealhulgas selle tütarettevõtja Siremar, enne äriühingu suhtes erakorralise haldusmenetluse kohaldamise alustamist korraldati osa äriühingu asjaomase vara (st vastavalt Tirrenia ja Siremari äriüksuste) jaoks eraldi pakkumismenetlused. Lisaks puudutas müük piiratud arvu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia varasid, millel varem puudus tegevuslik autonoomia; varad, mis ei ole avaliku teenuse osutamiseks olulised, sealhulgas kuus laeva, kinnisvara ja kunstikogu, müüdi eraldi. Lisaks ei võtnud CIN üle erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale enne ülekandmist tekkinud võlgu; |
| --- | --- | --- |

(195)

Itaalia väitis, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel puudub majanduslik järjepidevus järgmistel põhjustel:

a)

müügi ulatus: Itaalia osutas, et pärast ebaõnnestunud katset erastada Tirrenia tervikuna, sealhulgas selle tütarettevõtja Siremar, enne äriühingu suhtes erakorralise haldusmenetluse kohaldamise alustamist korraldati osa äriühingu asjaomase vara (st vastavalt Tirrenia ja Siremari äriüksuste) jaoks eraldi pakkumismenetlused. Lisaks puudutas müük piiratud arvu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia varasid, millel varem puudus tegevuslik autonoomia; varad, mis ei ole avaliku teenuse osutamiseks olulised, sealhulgas kuus laeva, kinnisvara ja kunstikogu, müüdi eraldi. Lisaks ei võtnud CIN üle erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale enne ülekandmist tekkinud võlgu;

müügi ulatus

| b) | majandustegevus: CINi uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise tingimused erinevad oluliselt Tirrenia esialgses lepingus sätestatud tingimustest. Eelkõige nähakse uues lepingus ette täiesti erinevad kriteeriumid avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise arvutamiseks (mis on kehtestatud maksimumsummas, selle asemel et katta täielikult avaliku teenuse osutamisest tulenevad kahjud) ja võimaldatakse suuremat paindlikkust sõitjatele pakutavate sõidutariifide kehtestamisel (kasutades fikseeritud hindade asemel piirhindu). Itaalia leidis, et hüvitamismeetodi oluline muudatus kohustas ostjat suurendama Tirrenia äriüksuse korralduslikku tõhusust. Lisaks väitis Itaalia, et juba ainuüksi üleminek avalik-õiguslikult omanikult eraõiguslikule omanikule toob kaasa järsud muudatused tegevuse korraldamises ja juhtimises ning et Itaalia konkurentsiameti 21. juuni 2012. aasta otsusega nr 23670 kehtestatud tingimused tagavad lisaks CINi majandustegevuse järjepidevuse katkemise erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniaga seoses; |
| --- | --- |

b)

majandustegevus: CINi uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise tingimused erinevad oluliselt Tirrenia esialgses lepingus sätestatud tingimustest. Eelkõige nähakse uues lepingus ette täiesti erinevad kriteeriumid avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise arvutamiseks (mis on kehtestatud maksimumsummas, selle asemel et katta täielikult avaliku teenuse osutamisest tulenevad kahjud) ja võimaldatakse suuremat paindlikkust sõitjatele pakutavate sõidutariifide kehtestamisel (kasutades fikseeritud hindade asemel piirhindu). Itaalia leidis, et hüvitamismeetodi oluline muudatus kohustas ostjat suurendama Tirrenia äriüksuse korralduslikku tõhusust. Lisaks väitis Itaalia, et juba ainuüksi üleminek avalik-õiguslikult omanikult eraõiguslikule omanikule toob kaasa järsud muudatused tegevuse korraldamises ja juhtimises ning et Itaalia konkurentsiameti 21. juuni 2012. aasta otsusega nr 23670 kehtestatud tingimused tagavad lisaks CINi majandustegevuse järjepidevuse katkemise erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniaga seoses;

majandustegevus

| c) | tööjõu järjepidevuse katkemine: Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et töötajate automaatset üleandmist ostjale ei toimunud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lõpetas oma töötajate töölepingud ja vastutas täielikult vanade lepingutega seotud kulude eest. Seejärel tegi ostja uue tööpakkumise nii mitmele töötajale, kui ta pidas vajalikuks üleantud äritegevuse (s.o avaliku teenuse) toimimiseks. Kui endised töötajad pakkumise vastu võtsid, palgati nad uue erineva lepingu alusel; |
| --- | --- |

c)

tööjõu järjepidevuse katkemine: Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et töötajate automaatset üleandmist ostjale ei toimunud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lõpetas oma töötajate töölepingud ja vastutas täielikult vanade lepingutega seotud kulude eest. Seejärel tegi ostja uue tööpakkumise nii mitmele töötajale, kui ta pidas vajalikuks üleantud äritegevuse (s.o avaliku teenuse) toimimiseks. Kui endised töötajad pakkumise vastu võtsid, palgati nad uue erineva lepingu alusel;

tööjõu järjepidevuse katkemine

| d) | müüja ja ostja erinev osalus: Itaalia märkis, et ostja tehti kindlaks avaliku pakkumismenetluse teel, mis oli avatud võimalikult suurele hulgale potentsiaalsetele pakkujatele. Pakkumismenetlus põhines konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõttel ning leping sõlmiti kõrgeima hinna kriteeriumist lähtudes. Müüja isik on ostja omast täiesti erinev ja neil kahel ei ole osanikusuhteid; |
| --- | --- |

d)

müüja ja ostja erinev osalus: Itaalia märkis, et ostja tehti kindlaks avaliku pakkumismenetluse teel, mis oli avatud võimalikult suurele hulgale potentsiaalsetele pakkujatele. Pakkumismenetlus põhines konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõttel ning leping sõlmiti kõrgeima hinna kriteeriumist lähtudes. Müüja isik on ostja omast täiesti erinev ja neil kahel ei ole osanikusuhteid;

müüja ja ostja erinev osalus

| e) | tehingu majanduslik loogika: tehingu eesmärk oli liberaliseerida Tirrenia käitatud meretransporditegevus vastavalt merekabotaaži määrusele. Lisaks avaldati esimene osalemiskutse 2010. aasta septembris ja müügileping CINiga sõlmiti 25. juulil 2011, samal ajal kui komisjoni ametlik uurimismenetlus algatati tema 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Nendel põhjustel väitis Itaalia, et tehingu eesmärk ei olnud hoida kõrvale riigiabieeskirjade järgimisest, vaid see kavandati ja sai teoks eesmärgiga viia ellu oluline äriprojekt. |
| --- | --- |

e)

tehingu majanduslik loogika: tehingu eesmärk oli liberaliseerida Tirrenia käitatud meretransporditegevus vastavalt merekabotaaži määrusele. Lisaks avaldati esimene osalemiskutse 2010. aasta septembris ja müügileping CINiga sõlmiti 25. juulil 2011, samal ajal kui komisjoni ametlik uurimismenetlus algatati tema 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Nendel põhjustel väitis Itaalia, et tehingu eesmärk ei olnud hoida kõrvale riigiabieeskirjade järgimisest, vaid see kavandati ja sai teoks eesmärgiga viia ellu oluline äriprojekt.

tehingu majanduslik loogika

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (196) | Komisjon sai märkused neljalt huvitatud isikult (st erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, CIN, Pan Med ja Grandi Navi Veloci), nagu on kokkuvõtlikult kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon sai märkused neljalt huvitatud isikult (st erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, CIN, Pan Med ja Grandi Navi Veloci), nagu on kokkuvõtlikult kirjeldatud allpool.

5.1.   Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkused

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkused

| (197) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia poolt 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta esitatud vastused on kokkuvõtlikult esitatud allpool. |
| --- | --- |

(197)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia poolt 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta esitatud vastused on kokkuvõtlikult esitatud allpool.

5.1.1.   Rikkumismenetluse nr 2007/4609 kohta

Rikkumismenetluse nr 2007/4609 kohta

| (198) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutas oma vastuses 2012. aasta otsuse kohta esmalt komisjoni rikkumismenetlusele nr 2007/4609, mis käsitleb merekabotaaži määruse väärat kohaldamist (vt ka punkt 2.4). Sellega seoses viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia 21. detsembri 2009. aasta kirjale (vt põhjendus 114), mis puudutas Itaalia kavatsust algatada pakkumismenetlus mitte avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks, vaid selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete müümiseks. Selles kirjas märkis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor, et pidades silmas Itaalia ametiasutuste kavandatud sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja arvestades sotsiaalset mõju, mis samade ametiasutuste väitel kaasneks, kui pakkumismenetlused ei hõlmaks äriühingute ostmist, oli valitud menetlus põhimõtteliselt ja erandina vastuvõetav, et tagada liidu laevaomanike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine. |
| --- | --- |

(198)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutas oma vastuses 2012. aasta otsuse kohta esmalt komisjoni rikkumismenetlusele nr 2007/4609, mis käsitleb merekabotaaži määruse väärat kohaldamist (vt ka punkt 2.4). Sellega seoses viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia 21. detsembri 2009. aasta kirjale (vt põhjendus 114), mis puudutas Itaalia kavatsust algatada pakkumismenetlus mitte avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks, vaid selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete müümiseks. Selles kirjas märkis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor, et pidades silmas Itaalia ametiasutuste kavandatud sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja arvestades sotsiaalset mõju, mis samade ametiasutuste väitel kaasneks, kui pakkumismenetlused ei hõlmaks äriühingute ostmist, oli valitud menetlus põhimõtteliselt ja erandina vastuvõetav, et tagada liidu laevaomanike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine.

| (199) | 21. juunil 2012 (vt põhjendus 121) saatis komisjon Itaaliale põhjendatud arvamuse viivituse kohta Caremari, Laziomari ja Saremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingute sõlmimiseks konkureerivate pakkumismenetluste rakendamisel rohkem kui kolm aastat pärast asjaomaste lepingute kehtivusaja tavapärast lõppemist. Kuna Itaalia ametiasutused olid lõpetanud Tirrenia, Siremari ja Toremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingu sõlmimiseks korraldatud konkureerivad pakkumismenetlused, ei puudutanud põhjendatud arvamus neid äriühinguid. Sellele tuginedes ja pidades silmas varasemaid teabevahetusi Itaalia ametiasutuste ja komisjoni talituste vahel, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et komisjon oli leidnud, et Tirrenia äriüksuse erastamine oli kooskõlas merekabotaaži määruse artikliga 4. |
| --- | --- |

(199)

21. juunil 2012 (vt põhjendus 121) saatis komisjon Itaaliale põhjendatud arvamuse viivituse kohta Caremari, Laziomari ja Saremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingute sõlmimiseks konkureerivate pakkumismenetluste rakendamisel rohkem kui kolm aastat pärast asjaomaste lepingute kehtivusaja tavapärast lõppemist. Kuna Itaalia ametiasutused olid lõpetanud Tirrenia, Siremari ja Toremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingu sõlmimiseks korraldatud konkureerivad pakkumismenetlused, ei puudutanud põhjendatud arvamus neid äriühinguid. Sellele tuginedes ja pidades silmas varasemaid teabevahetusi Itaalia ametiasutuste ja komisjoni talituste vahel, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et komisjon oli leidnud, et Tirrenia äriüksuse erastamine oli kooskõlas merekabotaaži määruse artikliga 4.

| (200) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis Euroopa kohtute praktikale (75) tuginedes, et kui avalike teenuste osutamise kohustused on kehtestatud kooskõlas merekabotaaži määrusega, tuleb neid pidada liidu õigusele vastavaks, ilma et oleks vaja teha ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohast lisakontrolli. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et kuna rikkumismenetluses jõuti järeldusele, et enne erastamist Tirrenia äriüksuse teenindatud liinidele kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused olid merekabotaaži määrust arvestades põhjendatud, ei saa sellist järeldust komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse kontekstis kahtluse alla seada (76). Seetõttu peaksid kõik ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohased lisameetmed piirduma muude meetmetega, mis erinevad nende lisakulude hüvitamisest, mis tulenevad merekabotaaži määruse alusel seaduslikult pandud ja täidetavatest avalike teenuste osutamise kohustustest. |
| --- | --- |

(200)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis Euroopa kohtute praktikale (75) tuginedes, et kui avalike teenuste osutamise kohustused on kehtestatud kooskõlas merekabotaaži määrusega, tuleb neid pidada liidu õigusele vastavaks, ilma et oleks vaja teha ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohast lisakontrolli. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et kuna rikkumismenetluses jõuti järeldusele, et enne erastamist Tirrenia äriüksuse teenindatud liinidele kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused olid merekabotaaži määrust arvestades põhjendatud, ei saa sellist järeldust komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse kontekstis kahtluse alla seada (76). Seetõttu peaksid kõik ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohased lisameetmed piirduma muude meetmetega, mis erinevad nende lisakulude hüvitamisest, mis tulenevad merekabotaaži määruse alusel seaduslikult pandud ja täidetavatest avalike teenuste osutamise kohustustest.

75

76

| (201) | Kõigele lisaks viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia 2009. aasta kohtuotsusele, millega tühistati 2004. aasta otsus ja võimalus liigitada otsuses nimetatud avaliku teenuse hüvitis olemasolevaks abiks. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et kui endisele Tirrenia kontsernile antud abi liigitataks tõepoolest olemasolevaks abiks, kohaldataks seda liigitust tõenäoliselt ka hüvitise suhtes, mis maksti Tirrenia äriüksuse täidetavate avalike teenuste osutamise kohustuste eest 2011. ja 2012. aasta otsusega hõlmatud perioodil kuni erastamiseni. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et esialgse lepingu pikendamine oli tingimata vajalik avaliku teenuse osutamise tagamiseks kuni uue lepingu sõlmimiseni Tirrenia äriüksuse erastamist silmas pidades. Seetõttu peeti seda komisjoni rikkumismenetluse tulemusi arvesse võttes õigustatuks. Lisaks sellele vähendasid ainsad olulised muudatused, mis tehti alates 1. jaanuarist 2009, avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitise kogusummat. Sel põhjusel väidab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et meede ei saanud olla uus abi. |
| --- | --- |

(201)

Kõigele lisaks viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia 2009. aasta kohtuotsusele, millega tühistati 2004. aasta otsus ja võimalus liigitada otsuses nimetatud avaliku teenuse hüvitis olemasolevaks abiks. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et kui endisele Tirrenia kontsernile antud abi liigitataks tõepoolest olemasolevaks abiks, kohaldataks seda liigitust tõenäoliselt ka hüvitise suhtes, mis maksti Tirrenia äriüksuse täidetavate avalike teenuste osutamise kohustuste eest 2011. ja 2012. aasta otsusega hõlmatud perioodil kuni erastamiseni. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et esialgse lepingu pikendamine oli tingimata vajalik avaliku teenuse osutamise tagamiseks kuni uue lepingu sõlmimiseni Tirrenia äriüksuse erastamist silmas pidades. Seetõttu peeti seda komisjoni rikkumismenetluse tulemusi arvesse võttes õigustatuks. Lisaks sellele vähendasid ainsad olulised muudatused, mis tehti alates 1. jaanuarist 2009, avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitise kogusummat. Sel põhjusel väidab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et meede ei saanud olla uus abi.

5.1.2.   Esialgse lepingu pikendamise kohta

Esialgse lepingu pikendamise kohta

| (202) | Tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kohta Tirrenia äriüksuse poolt esialgse lepingu alusel teenindatavatel liinidel märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia järgmist. Esiteks oleks Tirrenia Palermo–Cagliari, Civitavecchia–Cagliari, Napoli–Cagliari, Cagliari–Trapani liini ja Tremiti saartega ühenduse ainus teenindaja. Napoli–Palermo, Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liinil makstakse avalike teenuste osutamise eest hüvitist ainult madalhooajal. Kõrghooajal on nende kolme liini liiklusmaht suurem, mis võimaldab äriühingul tegutseda konkurentsipõhiselt. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutab, et esialgse lepingu kohaselt arvati kõigil nendel liinidel kõrghooajal teenitud kasum Tirreniale makstava avaliku teenuse hüvitise summast maha, samal ajal kui kogu selle perioodi jooksul tekkinud kahju pidi kandma äriühing ise (77). |
| --- | --- |

(202)

Tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kohta Tirrenia äriüksuse poolt esialgse lepingu alusel teenindatavatel liinidel märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia järgmist. Esiteks oleks Tirrenia Palermo–Cagliari, Civitavecchia–Cagliari, Napoli–Cagliari, Cagliari–Trapani liini ja Tremiti saartega ühenduse ainus teenindaja. Napoli–Palermo, Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liinil makstakse avalike teenuste osutamise eest hüvitist ainult madalhooajal. Kõrghooajal on nende kolme liini liiklusmaht suurem, mis võimaldab äriühingul tegutseda konkurentsipõhiselt. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutab, et esialgse lepingu kohaselt arvati kõigil nendel liinidel kõrghooajal teenitud kasum Tirreniale makstava avaliku teenuse hüvitise summast maha, samal ajal kui kogu selle perioodi jooksul tekkinud kahju pidi kandma äriühing ise (77).

77

| (203) | Teiseks lisas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ka sõitjate andmed liinide kohta, mida Tirrenia teenindas 2010. ja 2011. aastal avaliku teenindamise lepingu alusel. Selle põhjal väidab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis c sätestatud tingimused on täidetud. Kuna pikendatud esialgsete lepingute alusel makstud hüvitis väidetavalt kliiriti rikkumismenetluse raames, on täidetud ka asjaomane üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 ja artikli 2 lõikes 2 ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud tingimus. |
| --- | --- |

(203)

Teiseks lisas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ka sõitjate andmed liinide kohta, mida Tirrenia teenindas 2010. ja 2011. aastal avaliku teenindamise lepingu alusel. Selle põhjal väidab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis c sätestatud tingimused on täidetud. Kuna pikendatud esialgsete lepingute alusel makstud hüvitis väidetavalt kliiriti rikkumismenetluse raames, on täidetud ka asjaomane üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 ja artikli 2 lõikes 2 ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud tingimus.

| (204) | Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et riik ei olnud talle ülemäärast hüvitist maksnud. Äriühing juhtis eelkõige tähelepanu asjaolule, et erakorralise juhtimise ajal (2010. aasta septembrist 2012. aasta juulini) oli subsiidiumi summa absoluutarvudes umbes 20 miljonit eurot väiksem ja suhtelises väärtuses umbes 25 % väiksem kui äriühingu viimase kahe aasta jooksul (2008–2009) saadud toetuste keskmine summa. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkis, et kuni 2009. aasta lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitis võimaldas Tirrenial tasakaalustada oma tulusid ja kulusid ning jätkata tegevust hoolimata majanduslike ja rahanduslike väljavaadete järkjärgulisest halvenemisest. Aja jooksul muutus Tirrenia toetustest sõltuvamaks, kuna tema muud tulud ei suutnud avaliku teenuse osutamisega seotud kulude suurenemisega sammu pidada. Alates 2010. aastast piirdus hüvitise summa siiski 2009. aasta seaduses sätestatud ülemmääraga ja oli seetõttu märkimisväärselt väiksem kui varasematel aastatel. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et selle tõttu poleks riigi toetus katnud Tirrenia tegevuskulusid kõnealustel liinidel. Seepärast järeldab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et esialgse lepingu pikenduse aastatel mingit ülemäärast hüvitamist ei saanud olla. |
| --- | --- |

(204)

Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et riik ei olnud talle ülemäärast hüvitist maksnud. Äriühing juhtis eelkõige tähelepanu asjaolule, et erakorralise juhtimise ajal (2010. aasta septembrist 2012. aasta juulini) oli subsiidiumi summa absoluutarvudes umbes 20 miljonit eurot väiksem ja suhtelises väärtuses umbes 25 % väiksem kui äriühingu viimase kahe aasta jooksul (2008–2009) saadud toetuste keskmine summa. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkis, et kuni 2009. aasta lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitis võimaldas Tirrenial tasakaalustada oma tulusid ja kulusid ning jätkata tegevust hoolimata majanduslike ja rahanduslike väljavaadete järkjärgulisest halvenemisest. Aja jooksul muutus Tirrenia toetustest sõltuvamaks, kuna tema muud tulud ei suutnud avaliku teenuse osutamisega seotud kulude suurenemisega sammu pidada. Alates 2010. aastast piirdus hüvitise summa siiski 2009. aasta seaduses sätestatud ülemmääraga ja oli seetõttu märkimisväärselt väiksem kui varasematel aastatel. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et selle tõttu poleks riigi toetus katnud Tirrenia tegevuskulusid kõnealustel liinidel. Seepärast järeldab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et esialgse lepingu pikenduse aastatel mingit ülemäärast hüvitamist ei saanud olla.

5.1.3.   Tirrenia päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

Tirrenia päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

| (205) | Mis puudutab 2010. aasta otsusega heaks kiidetud päästmisabi tagasimaksmist, tuletab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia meelde, et Itaalia ametiasutused teatasid komisjonile 16. mail 2011, et äriühingute Tirrenia ja Siremar erakorralised juhtkonnad maksavad päästmisabi tagasi pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müüki, kasutades nende äriüksuste müügist saadud tulu. Arvestades, et 23. mail 2011 andis majandusarengu ministeerium loa anda Tirrenia äriüksus üle CINile ja 25. juulil 2011 sõlmiti müügileping, uskusid nii Itaalia ametiasutused kui ka erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia sel ajal õigustatult, et abi saab, nagu nõutud, 28. augustiks 2011 tagasi maksta. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkis, et müügi lõpuleviimine viibis ootamatute sündmuste tõttu ja seetõttu pidi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutama oma teenuseid kavandatust märkimisväärselt pikema aja jooksul ja kandma sellega seotud kulud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia maksis siiski kogu päästmisabi riigile täies mahus tagasi ühekordse maksega 18. septembril 2012, st alles 48 päeva pärast seda, kui CIN tegi esimese osamakse, mis kanti üle 1. augustil 2012. |
| --- | --- |

(205)

Mis puudutab 2010. aasta otsusega heaks kiidetud päästmisabi tagasimaksmist, tuletab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia meelde, et Itaalia ametiasutused teatasid komisjonile 16. mail 2011, et äriühingute Tirrenia ja Siremar erakorralised juhtkonnad maksavad päästmisabi tagasi pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müüki, kasutades nende äriüksuste müügist saadud tulu. Arvestades, et 23. mail 2011 andis majandusarengu ministeerium loa anda Tirrenia äriüksus üle CINile ja 25. juulil 2011 sõlmiti müügileping, uskusid nii Itaalia ametiasutused kui ka erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia sel ajal õigustatult, et abi saab, nagu nõutud, 28. augustiks 2011 tagasi maksta. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkis, et müügi lõpuleviimine viibis ootamatute sündmuste tõttu ja seetõttu pidi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutama oma teenuseid kavandatust märkimisväärselt pikema aja jooksul ja kandma sellega seotud kulud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia maksis siiski kogu päästmisabi riigile täies mahus tagasi ühekordse maksega 18. septembril 2012, st alles 48 päeva pärast seda, kui CIN tegi esimese osamakse, mis kanti üle 1. augustil 2012.

| (206) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud nõude kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia järgmist. Tirrenia likvideerimiskava avaldati erakorralise juhtkonna (78) veebisaidil juba ammu enne nimetatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lisas, et kogu asjakohane teave erastamisprotsessi edasise käigu kohta – mis oli tema väitel sisuliselt päästmise ja ümberkorraldamise suunistes määratletud restruktureerimiskava – edastati komisjonile korrapäraselt nii riigiabi kui ka ühinemise heakskiitmise menetluse jaoks. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et komisjoni on täielikult teavitatud ning et see kava oli teostatav, ühtne ja kaugeleulatuv, et taastada Tirrenia elujõulisus, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes. |
| --- | --- |

(206)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud nõude kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia järgmist. Tirrenia likvideerimiskava avaldati erakorralise juhtkonna (78) veebisaidil juba ammu enne nimetatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lisas, et kogu asjakohane teave erastamisprotsessi edasise käigu kohta – mis oli tema väitel sisuliselt päästmise ja ümberkorraldamise suunistes määratletud restruktureerimiskava – edastati komisjonile korrapäraselt nii riigiabi kui ka ühinemise heakskiitmise menetluse jaoks. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et komisjoni on täielikult teavitatud ning et see kava oli teostatav, ühtne ja kaugeleulatuv, et taastada Tirrenia elujõulisus, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes.

78

| (207) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis ka, et Tirrenia lakkas olemast raskustes olev äriühing kohe, kui sai päästmisabi, mis võimaldas tal osutada regulaarselt avalikke teenuseid, juhtides samal ajal nõuetekohaselt likvideerimisprotsessi. Tema arvates tehti neid toiminguid vaatlusalusel perioodil regulaarselt ilma ühegi häireta, mis tavaliselt raskustes olevat äriühingut iseloomustavad. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lisas, et erastamise lõpuleviimine langes kokku restruktureerimiskava täieliku rakendamisega. See hõlmas Tirrenia tegevuse korralduse ja juhtimise struktuurilisi muudatusi, millega tagati tema naasmine pikaajalise kasumlikkuse olukorda. Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et 2010. aasta otsuses kinnitati, et „ühe ja ainsa korra“ põhimõtet on järgitud ka mineviku puhul, st seoses hüvitisega avalike teenuste osutamise kohustuste eest. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et Itaalia ametiasutused võisid õigustatult loota, et see hüvitis ei tähenda riigiabi. |
| --- | --- |

(207)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis ka, et Tirrenia lakkas olemast raskustes olev äriühing kohe, kui sai päästmisabi, mis võimaldas tal osutada regulaarselt avalikke teenuseid, juhtides samal ajal nõuetekohaselt likvideerimisprotsessi. Tema arvates tehti neid toiminguid vaatlusalusel perioodil regulaarselt ilma ühegi häireta, mis tavaliselt raskustes olevat äriühingut iseloomustavad. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lisas, et erastamise lõpuleviimine langes kokku restruktureerimiskava täieliku rakendamisega. See hõlmas Tirrenia tegevuse korralduse ja juhtimise struktuurilisi muudatusi, millega tagati tema naasmine pikaajalise kasumlikkuse olukorda. Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et 2010. aasta otsuses kinnitati, et „ühe ja ainsa korra“ põhimõtet on järgitud ka mineviku puhul, st seoses hüvitisega avalike teenuste osutamise kohustuste eest. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et Itaalia ametiasutused võisid õigustatult loota, et see hüvitis ei tähenda riigiabi.

5.1.4.   Uue lepingu kohta

Uue lepingu kohta

| (208) | Järgitud menetluse kohta väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et Itaalia teatas uuest lepingust komisjonile 10. jaanuaril 2012 üksnes õiguskindluse huvides. Seetõttu ei nõustunud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia komisjoni 2012. aasta otsuses esitatud arvamusega, et see meede võib olla ebaseaduslik abi, mis on antud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeluga. |
| --- | --- |

(208)

Järgitud menetluse kohta väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et Itaalia teatas uuest lepingust komisjonile 10. jaanuaril 2012 üksnes õiguskindluse huvides. Seetõttu ei nõustunud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia komisjoni 2012. aasta otsuses esitatud arvamusega, et see meede võib olla ebaseaduslik abi, mis on antud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeluga.

| (209) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia käsitles sisuliselt komisjoni kahtlusi seoses meetme vastavusega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(209)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia käsitles sisuliselt komisjoni kahtlusi seoses meetme vastavusega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud tingimustele.

| (210) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis eelkõige, et 2010. ja 2011. aasta sõitjaandmete põhjal ei ole üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d kehtestatud sõitjate arvu künnise nõuet rikutud. Pealegi, kuna uue lepingu kehtivusaeg on kaheksa aastat, ei ületa see üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud kümmet maksimumaastat. Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et rikkumismenetluse tulemust silmas pidades (vt ka punkt 5.1.1) ja pärast Tirrenia äriüksuse erastamist on ka 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 sätestatud tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(210)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis eelkõige, et 2010. ja 2011. aasta sõitjaandmete põhjal ei ole üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d kehtestatud sõitjate arvu künnise nõuet rikutud. Pealegi, kuna uue lepingu kehtivusaeg on kaheksa aastat, ei ületa see üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud kümmet maksimumaastat. Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et rikkumismenetluse tulemust silmas pidades (vt ka punkt 5.1.1) ja pärast Tirrenia äriüksuse erastamist on ka 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 sätestatud tingimus täidetud.

| (211) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutas, et uue lepingu artiklis 3 on osutatavad teenused selgelt sätestatud, samal ajal kui selle A lisas on üksikasjalikult kindlaks määratud kasutatavate laevade tüübid ja hõlmatavad ajavahemikud, ning on täpsustatud õhtuse ja öise teeninduse nõuded ja piletihinna piirangud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lisas ka, et uues lepingus on sätestatud hüvitise arvutamise, kontrollimise ja ülevaatamise parameetrite üksikasjalikud eeskirjad ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise kord ning siduvad nõuded, mis hõlmavad osutatava teenuse olulisi aspekte (hind, kvaliteet ja kogus). Uue lepingu A lisas on iga liini kohta kehtestatud maksimumpiletihinnad inimese ja sõiduki kohta, tehes vahet tavahindade ja saareelanike alandatud piletihindade vahel. Avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise iga-aastane hüvitis kehtestatakse lepingu kehtivuse ajaks. Siiski on kehtestatud majanduslike võrdlusnäitajate iga kolme aasta taguse läbivaatamise mehhanism, samuti kaitseklausel mõlema poole kasuks juhuks, kui toimuvad teatavate majandusnäitajate ettenägematud ja struktuurilised muutused, mistõttu ületavad need kindlaksmääratud künnist. Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et eespool kirjeldatud nõuete täieliku järgimise tagamiseks on uue lepinguga kehtestatud heidutava mõju põhimõttel põhinev range ja ulatuslik karistuste süsteem teenuse osutaja jaoks. Järelevalvet teostavatel ministeeriumidel on ka inspektsioonide ja kontrollide tegemise ning teabe hankimise volitused, et hinnata lepingus sätestatud kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(211)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia osutas, et uue lepingu artiklis 3 on osutatavad teenused selgelt sätestatud, samal ajal kui selle A lisas on üksikasjalikult kindlaks määratud kasutatavate laevade tüübid ja hõlmatavad ajavahemikud, ning on täpsustatud õhtuse ja öise teeninduse nõuded ja piletihinna piirangud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lisas ka, et uues lepingus on sätestatud hüvitise arvutamise, kontrollimise ja ülevaatamise parameetrite üksikasjalikud eeskirjad ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise kord ning siduvad nõuded, mis hõlmavad osutatava teenuse olulisi aspekte (hind, kvaliteet ja kogus). Uue lepingu A lisas on iga liini kohta kehtestatud maksimumpiletihinnad inimese ja sõiduki kohta, tehes vahet tavahindade ja saareelanike alandatud piletihindade vahel. Avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise iga-aastane hüvitis kehtestatakse lepingu kehtivuse ajaks. Siiski on kehtestatud majanduslike võrdlusnäitajate iga kolme aasta taguse läbivaatamise mehhanism, samuti kaitseklausel mõlema poole kasuks juhuks, kui toimuvad teatavate majandusnäitajate ettenägematud ja struktuurilised muutused, mistõttu ületavad need kindlaksmääratud künnist. Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et eespool kirjeldatud nõuete täieliku järgimise tagamiseks on uue lepinguga kehtestatud heidutava mõju põhimõttel põhinev range ja ulatuslik karistuste süsteem teenuse osutaja jaoks. Järelevalvet teostavatel ministeeriumidel on ka inspektsioonide ja kontrollide tegemise ning teabe hankimise volitused, et hinnata lepingus sätestatud kohustuste täitmist.

5.1.5.   Tirrenia erastamise ja ostuhinna maksmise edasilükkamise kohta CINi poolt

Tirrenia erastamise ja ostuhinna maksmise edasilükkamise kohta CINi poolt

| (212) | Oma vastuses 2011. aasta otsuse kohta juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et Tirrenia äriüksuse erastamine on täielikult kooskõlas riigiabi käsitlevate õigusaktidega. Äriühing viitas eelkõige GRAWE kohtupraktikale, (79) mille kohaselt võib riigile kuulunud äriühingu erastamisel eeldada, et turuhind vastab saadud kõrgeima hinnaga pakkumusele, kui selline pakkumus on usaldusväärne ja sellel on majanduslik väärtus. |
| --- | --- |

(212)

Oma vastuses 2011. aasta otsuse kohta juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et Tirrenia äriüksuse erastamine on täielikult kooskõlas riigiabi käsitlevate õigusaktidega. Äriühing viitas eelkõige GRAWE kohtupraktikale, (79) mille kohaselt võib riigile kuulunud äriühingu erastamisel eeldada, et turuhind vastab saadud kõrgeima hinnaga pakkumusele, kui selline pakkumus on usaldusväärne ja sellel on majanduslik väärtus.

79

| (213) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia meenutas oma 2012. aasta otsust käsitlevas vastuses pakkumismenetluse peamisi etappe ja hilisemaid sündmusi. Ta rõhutas, et erakorraline volinik kavandas ja viis pakkumismenetluse ellu viisil, mida peeti kõige asjakohasemaks, et tagada võimalikult kõrge hinnaga pakkumuse saamine, ning et temalt nõuti seadusega, et ta kehtestaks kaitsemeetmed pakkumismenetluse läbipaistvuse, erapooletuse ja õigluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(213)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia meenutas oma 2012. aasta otsust käsitlevas vastuses pakkumismenetluse peamisi etappe ja hilisemaid sündmusi. Ta rõhutas, et erakorraline volinik kavandas ja viis pakkumismenetluse ellu viisil, mida peeti kõige asjakohasemaks, et tagada võimalikult kõrge hinnaga pakkumuse saamine, ning et temalt nõuti seadusega, et ta kehtestaks kaitsemeetmed pakkumismenetluse läbipaistvuse, erapooletuse ja õigluse tagamiseks.

| (214) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis ka, et pakkumismenetluse suhtes ei kohaldatud tingimusi, mis iseenesest põhjustaksid müügiks pakutavate varade väärtuse kahanemist või potentsiaalsete ostjate arvu vähenemist. Eelkõige kehtib see 2011. aasta otsuses nimetatud tingimuste kohta, mis käsitlevad i) töötajate arvu säilitamist, ii) laevade liitmist avalike teenuste osutamise kohustustega üheks pakkumismenetluseks. Esimese punktiga seoses osutas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et see puudutab kohustuslikku sätet, mis on kehtestatud üldkohaldatava õigusaktiga ja mida kohaldatakse vahet tegemata. Teise punkti kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et võimalus kasutada äriüksuse laevu lepingus kehtestatud avalike teenuste kohustustega hõlmatud liinide teenindamiseks näib pigem olevat elujõuline ärivõimalus kui negatiivne tegur, mis mõjutab müüki pandud äriüksuse väärtust, eriti mereveosektorit puudutava majanduslanguse ajal. |
| --- | --- |

(214)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis ka, et pakkumismenetluse suhtes ei kohaldatud tingimusi, mis iseenesest põhjustaksid müügiks pakutavate varade väärtuse kahanemist või potentsiaalsete ostjate arvu vähenemist. Eelkõige kehtib see 2011. aasta otsuses nimetatud tingimuste kohta, mis käsitlevad i) töötajate arvu säilitamist, ii) laevade liitmist avalike teenuste osutamise kohustustega üheks pakkumismenetluseks. Esimese punktiga seoses osutas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et see puudutab kohustuslikku sätet, mis on kehtestatud üldkohaldatava õigusaktiga ja mida kohaldatakse vahet tegemata. Teise punkti kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et võimalus kasutada äriüksuse laevu lepingus kehtestatud avalike teenuste kohustustega hõlmatud liinide teenindamiseks näib pigem olevat elujõuline ärivõimalus kui negatiivne tegur, mis mõjutab müüki pandud äriüksuse väärtust, eriti mereveosektorit puudutava majanduslanguse ajal.

| (215) | Eriküsimuse kohta, mis puudutab ostuhinna maksmise edasilükkamist CINi poolt, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et seda küsimust ei tohiks hinnata kogu erastamisest eraldi. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia rõhutas, et pakkumismenetluse eesmärk oli tagada täielikult konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, tuginedes Euroopa kohtute praktikale, (80) et selle pakkumismenetluse tulemus oli turuhind. Otsus lubada teha maksed mitmes osas oli osa pakkumismenetluse dünaamikast ja see tulenes CINi esitatud pakkumusega konkureerivate muude lõplike pakkumuste puudumisest. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et ostuhinna osa tasumise edasilükkamise võimaldamine ei ole seetõttu valikuline sekkumine CINi kasuks. See on iseäranis nii, sest kõiki potentsiaalseid pakkujaid teavitati CINi pakkumusele lisatud osamaksete osadena maksmise tingimusest ja neid kutsuti esitama konkureerivaid pakkumusi. |
| --- | --- |

(215)

Eriküsimuse kohta, mis puudutab ostuhinna maksmise edasilükkamist CINi poolt, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et seda küsimust ei tohiks hinnata kogu erastamisest eraldi. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia rõhutas, et pakkumismenetluse eesmärk oli tagada täielikult konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, tuginedes Euroopa kohtute praktikale, (80) et selle pakkumismenetluse tulemus oli turuhind. Otsus lubada teha maksed mitmes osas oli osa pakkumismenetluse dünaamikast ja see tulenes CINi esitatud pakkumusega konkureerivate muude lõplike pakkumuste puudumisest. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et ostuhinna osa tasumise edasilükkamise võimaldamine ei ole seetõttu valikuline sekkumine CINi kasuks. See on iseäranis nii, sest kõiki potentsiaalseid pakkujaid teavitati CINi pakkumusele lisatud osamaksete osadena maksmise tingimusest ja neid kutsuti esitama konkureerivaid pakkumusi.

80

| (216) | Neil põhjustel väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et komisjoni kahtlused Tirrenia erastamise suhtes, sealhulgas ostuhinna osadena maksmise suhtes ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(216)

Neil põhjustel väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et komisjoni kahtlused Tirrenia erastamise suhtes, sealhulgas ostuhinna osadena maksmise suhtes ei ole põhjendatud.

5.1.6.   Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta Tirrenia ja CINi vahel

Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta Tirrenia ja CINi vahel

| (217) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tõi esile järgmised Tirrenia äriüksuse erastamise tunnused: üleandmise ulatus (varad ja kohustused); majandustegevus, tööjõud ja poolte isik; müügihind; toimingu loogika ja ajastus. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et käesoleval juhul osutavad kõik need elemendid Tirrenia äriüksust müüva erakorralise juhtkonna ja CINi vahelisele majandusliku järjepidevuse katkemisele. |
| --- | --- |

(217)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tõi esile järgmised Tirrenia äriüksuse erastamise tunnused: üleandmise ulatus (varad ja kohustused); majandustegevus, tööjõud ja poolte isik; müügihind; toimingu loogika ja ajastus. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis, et käesoleval juhul osutavad kõik need elemendid Tirrenia äriüksust müüva erakorralise juhtkonna ja CINi vahelisele majandusliku järjepidevuse katkemisele.

| (218) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis eelkõige, et üleandmine CINile on algselt kavandatust piiratum, kuna müüki pandi ainult avalikke teenuseid osutav äriüksus, mitte Tirrenia tervikuna (sealhulgas Siremar). Lisaks tühistati pärast müügi lõpetamist kõik Tirrenia äriüksuse varadega seotud täitmata kohustused. |
| --- | --- |

(218)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia väitis eelkõige, et üleandmine CINile on algselt kavandatust piiratum, kuna müüki pandi ainult avalikke teenuseid osutav äriüksus, mitte Tirrenia tervikuna (sealhulgas Siremar). Lisaks tühistati pärast müügi lõpetamist kõik Tirrenia äriüksuse varadega seotud täitmata kohustused.

| (219) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkis ka, et tehingu olemus – st erastamise saavutamine – tähendas majandustegevuse ilmselget katkemist organisatsiooni struktuuri, otsustusprotsesside, juhtimiskriteeriumide ja äristrateegiate seisukohast. Pärast Itaalia konkurentsiameti poolset tehingu uurimist on uue eraettevõtja tegevuse suhtes rakendatud piiravaid meetmeid, (81) mis lisaks nende kavandatud eesmärgile (st konkurentsi edendamisele) oleks suurendanud ka majanduslikku seose puudumist Tirrenia äriüksuse müüja ja ostja vahel. |
| --- | --- |

(219)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia märkis ka, et tehingu olemus – st erastamise saavutamine – tähendas majandustegevuse ilmselget katkemist organisatsiooni struktuuri, otsustusprotsesside, juhtimiskriteeriumide ja äristrateegiate seisukohast. Pärast Itaalia konkurentsiameti poolset tehingu uurimist on uue eraettevõtja tegevuse suhtes rakendatud piiravaid meetmeid, (81) mis lisaks nende kavandatud eesmärgile (st konkurentsi edendamisele) oleks suurendanud ka majanduslikku seose puudumist Tirrenia äriüksuse müüja ja ostja vahel.

81

| (220) | Lisaks, nagu on sätestatud dekreet-seaduse 270/1999 artikli 56 lõikes 3a, ei kohaldata Itaalia tsiviilseadustiku artiklit 2112 olulisi avalikke teenuseid pakkuvate äriühingute müügi suhtes, tagades, et puudub tööjõu järjepidevus. Lisaks tuletas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia meelde, et minimaalse müügihinna määras sõltumatu ekspert ning müügimenetlus oli läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning ainus lepingu sõlmimise tingimus oli kõrgeim hind. |
| --- | --- |

(220)

Lisaks, nagu on sätestatud dekreet-seaduse 270/1999 artikli 56 lõikes 3a, ei kohaldata Itaalia tsiviilseadustiku artiklit 2112 olulisi avalikke teenuseid pakkuvate äriühingute müügi suhtes, tagades, et puudub tööjõu järjepidevus. Lisaks tuletas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia meelde, et minimaalse müügihinna määras sõltumatu ekspert ning müügimenetlus oli läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning ainus lepingu sõlmimise tingimus oli kõrgeim hind.

| (221) | Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et Tirrenia äriüksuse pakkumismenetlus algatati 2010. aasta septembris, mille tulemusel sõlmiti 25. juulil 2011 müügileping CINiga, samal ajal kui komisjon algatas ametliku uurimise alles 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Seetõttu ei saanud tehingu eesmärk olla riigiabi eeskirjade järgimisest kõrvalehoidmine. Tehingu eesmärk oli hoopis liberaliseerida mereveosektor erastamise teel, nagu on ette nähtud merekabotaaži määruses. |
| --- | --- |

(221)

Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia tähelepanu sellele, et Tirrenia äriüksuse pakkumismenetlus algatati 2010. aasta septembris, mille tulemusel sõlmiti 25. juulil 2011 müügileping CINiga, samal ajal kui komisjon algatas ametliku uurimise alles 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Seetõttu ei saanud tehingu eesmärk olla riigiabi eeskirjade järgimisest kõrvalehoidmine. Tehingu eesmärk oli hoopis liberaliseerida mereveosektor erastamise teel, nagu on ette nähtud merekabotaaži määruses.

5.2.   CINi märkused

CINi märkused

| (222) | CINi vastused 2011. aasta ja 2012. aasta otsusele on kokku võetud järgmistes punktides ja need käsitlevad peamiselt erastamisprotsessi. |
| --- | --- |

(222)

CINi vastused 2011. aasta ja 2012. aasta otsusele on kokku võetud järgmistes punktides ja need käsitlevad peamiselt erastamisprotsessi.

5.2.1.   Müügimenetluse läbipaistvuse kohta

Müügimenetluse läbipaistvuse kohta

| (223) | CIN juhib tähelepanu sellele, et maksejõuetuks tunnistamise järel erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia müük toimus konkureeriva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4c sätestatud viisil. CINi sõnul sõltub dekreet-seadusega 134/2008 pakutud võimalus valida omandaja eraviisiliste läbirääkimiste teel kahtlemata konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimisest. |
| --- | --- |

(223)

CIN juhib tähelepanu sellele, et maksejõuetuks tunnistamise järel erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia müük toimus konkureeriva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4c sätestatud viisil. CINi sõnul sõltub dekreet-seadusega 134/2008 pakutud võimalus valida omandaja eraviisiliste läbirääkimiste teel kahtlemata konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimisest.

| (224) | Sama küsimusega seoses viitab CIN erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia poolt 5. oktoobril 2011 avaldatud pressiteatele, milles märgitakse: „need menetlused (82) viidi ellu pakkumismenetluste alusel, mis olid täielikult kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega, välistades algusest peale igasuguse võimaluse sõlmida müügitehing eraviisiliste läbirääkimiste teel“; ja „tagamaks, et pakkumismenetlused on avatud võimalikult suurele hulgale turuosalistele, piirdus müügis olevate äriüksuste ulatus avaliku teenuse osutamiseks vajalike varade ja lepinguliste suhetega, samal ajal kui äriühingute valduses oleva muu vara müümiseks viidi ellu eraldi müügimenetlused. [...] potentsiaalsetele ostjatele ei pandud muid kohustusi ega koormat peale nende, mis on seadusega ette nähtud“. |
| --- | --- |

(224)

Sama küsimusega seoses viitab CIN erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia poolt 5. oktoobril 2011 avaldatud pressiteatele, milles märgitakse: „need menetlused (82) viidi ellu pakkumismenetluste alusel, mis olid täielikult kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega, välistades algusest peale igasuguse võimaluse sõlmida müügitehing eraviisiliste läbirääkimiste teel“; ja „tagamaks, et pakkumismenetlused on avatud võimalikult suurele hulgale turuosalistele, piirdus müügis olevate äriüksuste ulatus avaliku teenuse osutamiseks vajalike varade ja lepinguliste suhetega, samal ajal kui äriühingute valduses oleva muu vara müümiseks viidi ellu eraldi müügimenetlused. [...] potentsiaalsetele ostjatele ei pandud muid kohustusi ega koormat peale nende, mis on seadusega ette nähtud“.

82

| (225) | Pakkumismenetluse väljakuulutamise ja hilisema elluviimise viisi kohta esitas CIN järgmised märkused. |
| --- | --- |

(225)

Pakkumismenetluse väljakuulutamise ja hilisema elluviimise viisi kohta esitas CIN järgmised märkused.

| (226) | Esiteks ei avaldatud osalemiskutset mitte ainult Tirrenia veebisaidil ja muudel veebisaitidel, vaid ka suuremates riigisisestes ja välismaistes ajalehtedes nii itaalia kui ka inglise keeles. Lisaks pikendati kutsele vastamise esialgset tähtaega peaaegu ühe kuu võrra kuni 20. oktoobrini 2010. Seega anti kõigile potentsiaalsetele pakkujatele, nii riigisisestele kui ka rahvusvahelistele, piisavalt aega, et nad saaksid esitada osalemisavaldused ja saada vajalikku teavet Tirrenia äriüksuse ostupakkumuse koostamiseks. |
| --- | --- |

(226)

Esiteks ei avaldatud osalemiskutset mitte ainult Tirrenia veebisaidil ja muudel veebisaitidel, vaid ka suuremates riigisisestes ja välismaistes ajalehtedes nii itaalia kui ka inglise keeles. Lisaks pikendati kutsele vastamise esialgset tähtaega peaaegu ühe kuu võrra kuni 20. oktoobrini 2010. Seega anti kõigile potentsiaalsetele pakkujatele, nii riigisisestele kui ka rahvusvahelistele, piisavalt aega, et nad saaksid esitada osalemisavaldused ja saada vajalikku teavet Tirrenia äriüksuse ostupakkumuse koostamiseks.

| (227) | Osalemisavalduse esitas üle 20 isiku. Seetõttu peab CIN täiesti põhjendamatuks komisjoni seisukohta, et müügimenetlus ei oleks kooskõlas läbipaistvuse nõuetega, kuna see põhineks eraviisilistel läbirääkimistel. Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis anti kõigile pakkujatele piisav juurdepääs Tirrenia äriüksust käsitlevale asjakohasele teabele. Täpsemalt öeldes tehti potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks kõik pakkumuse vormistamiseks vajalikud tehnilis-õiguslikud ja majanduslik-rahanduslikud üksikasjad (sealhulgas müüdava äriühingu ulatuse üksikasjalik kirjeldus, äriplaan, müüja hoolsuskohustuse aruanne ja uue avaliku teenindamise lepingu projekt). |
| --- | --- |

(227)

Osalemisavalduse esitas üle 20 isiku. Seetõttu peab CIN täiesti põhjendamatuks komisjoni seisukohta, et müügimenetlus ei oleks kooskõlas läbipaistvuse nõuetega, kuna see põhineks eraviisilistel läbirääkimistel. Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis anti kõigile pakkujatele piisav juurdepääs Tirrenia äriüksust käsitlevale asjakohasele teabele. Täpsemalt öeldes tehti potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks kõik pakkumuse vormistamiseks vajalikud tehnilis-õiguslikud ja majanduslik-rahanduslikud üksikasjad (sealhulgas müüdava äriühingu ulatuse üksikasjalik kirjeldus, äriplaan, müüja hoolsuskohustuse aruanne ja uue avaliku teenindamise lepingu projekt).

| (228) | CIN järeldab, et näib olevat võimatu kahelda selles, et kõik Tirrenia äriüksuse omandamisest potentsiaalselt huvitatud isikud nii Itaalias kui ka välismaal said võimaluse oma huvi üles näidata ning said seejärel läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra kohaselt juurdepääsu dokumentidele, mis on vajalikud üksikasjaliku pakkumuse esitamiseks. |
| --- | --- |

(228)

CIN järeldab, et näib olevat võimatu kahelda selles, et kõik Tirrenia äriüksuse omandamisest potentsiaalselt huvitatud isikud nii Itaalias kui ka välismaal said võimaluse oma huvi üles näidata ning said seejärel läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra kohaselt juurdepääsu dokumentidele, mis on vajalikud üksikasjaliku pakkumuse esitamiseks.

5.2.2.   Erastamise ulatuse kohta

Erastamise ulatuse kohta

| (229) | CIN juhib oma vastuses tähelepanu sellele, et just kõrgeima müügihinna saamiseks piiras erakorraline volinik Tirrenia äriüksuse müügi eesmärgi üksnes nende varade ja lepingutega, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(229)

CIN juhib oma vastuses tähelepanu sellele, et just kõrgeima müügihinna saamiseks piiras erakorraline volinik Tirrenia äriüksuse müügi eesmärgi üksnes nende varade ja lepingutega, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks.

| (230) | Eelkõige on kõik müüki kaasatud laevad tingimata vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks, kuna tegemist on samade laevadega, mida Tirrenia kasutab lepingu alusel avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud liinidel. Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torrese ja Napoli–Palermo liinil, mille eest makstakse riiklikku hüvitist ainult madalhooajal, kasutatakse samu laevu teenuse osutamiseks kõrghooajal. CIN väidab, et kuna need laevad olid seotud avalike teenuste osutamise kohustustega ja olid nende jaoks olulised kaks kolmandikku aastast, kuulusid need tingimata müüdava äriüksuse juurde. |
| --- | --- |

(230)

Eelkõige on kõik müüki kaasatud laevad tingimata vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks, kuna tegemist on samade laevadega, mida Tirrenia kasutab lepingu alusel avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud liinidel. Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torrese ja Napoli–Palermo liinil, mille eest makstakse riiklikku hüvitist ainult madalhooajal, kasutatakse samu laevu teenuse osutamiseks kõrghooajal. CIN väidab, et kuna need laevad olid seotud avalike teenuste osutamise kohustustega ja olid nende jaoks olulised kaks kolmandikku aastast, kuulusid need tingimata müüdava äriüksuse juurde.

| (231) | Kõigele lisaks märgib CIN, et erakorraline volinik algatas eraldi menetlused Tirrenia nende varade müümiseks, mis ei olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate ühenduste toimimiseks vajalikud. Need menetlused hõlmavad nii Tirrenia kinnisvara kui ka kunstiteoste müügi menetlusi ja – mis kõige tähtsam – menetlusi nende kuue Tirrenia laeva müümiseks, mis ei olnud lepingukohaseks avaliku teenuse osutamiseks vajalikud. |
| --- | --- |

(231)

Kõigele lisaks märgib CIN, et erakorraline volinik algatas eraldi menetlused Tirrenia nende varade müümiseks, mis ei olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate ühenduste toimimiseks vajalikud. Need menetlused hõlmavad nii Tirrenia kinnisvara kui ka kunstiteoste müügi menetlusi ja – mis kõige tähtsam – menetlusi nende kuue Tirrenia laeva müümiseks, mis ei olnud lepingukohaseks avaliku teenuse osutamiseks vajalikud.

5.2.3.   Pakkujatele kehtestatud tingimuste kohta

Pakkujatele kehtestatud tingimuste kohta

| (232) | Töötajate arvu säilitamise tingimuse kohta väidab CIN, et ainus sellega seoses pandud kohustus tuleneb kohaldatavatest õigusaktidest, nimelt dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikest 2, ning seetõttu ei ole erakorraline volinik seda Tirrenia puhul kehtestanud. |
| --- | --- |

(232)

Töötajate arvu säilitamise tingimuse kohta väidab CIN, et ainus sellega seoses pandud kohustus tuleneb kohaldatavatest õigusaktidest, nimelt dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikest 2, ning seetõttu ei ole erakorraline volinik seda Tirrenia puhul kehtestanud.

| (233) | CIN rõhutab, et Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2112 kohaselt tuleb äriühingu ülemineku korral jätkata töösuhet ostjaga ja töötajale jäävad alles kõik sellest tulenevad õigused. Küll aga ei kohaldata dekreet-seaduse 270/1999 artikli 56 lõike 3a kohaselt seda tavapärast korda juhul, kui äriüksus antakse üle erakorralise haldusmenetluse kohaselt. Seetõttu väidab CIN, pidades silmas nii dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2 sätestatud spetsiifilise kohustuse piiratud kestust (ainult kaks aastat) kui ka asjaolu, et see kohustus piirdus avalike teenuste osutamise kohustuse täitmiseks „oluliste töötajatega“, et ei saa järeldada, et see kohustus vähendas Tirrenia äriüksuse turuväärtust. |
| --- | --- |

(233)

CIN rõhutab, et Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2112 kohaselt tuleb äriühingu ülemineku korral jätkata töösuhet ostjaga ja töötajale jäävad alles kõik sellest tulenevad õigused. Küll aga ei kohaldata dekreet-seaduse 270/1999 artikli 56 lõike 3a kohaselt seda tavapärast korda juhul, kui äriüksus antakse üle erakorralise haldusmenetluse kohaselt. Seetõttu väidab CIN, pidades silmas nii dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2 sätestatud spetsiifilise kohustuse piiratud kestust (ainult kaks aastat) kui ka asjaolu, et see kohustus piirdus avalike teenuste osutamise kohustuse täitmiseks „oluliste töötajatega“, et ei saa järeldada, et see kohustus vähendas Tirrenia äriüksuse turuväärtust.

| (234) | Mis puudutab komisjoni tõstatatud küsimusi nõude kohta, et edukas pakkuja peab täitma avalike teenuste osutamise kohustusi, märgib CIN järgmist. Puuduvad tõendid selle kohta, et teisiti kavandatud menetlus oleks võinud anda teistsuguse tulemuse, täpsemalt öeldes kõrgema ostuhinna. Vastupidi, avaliku teenindamise lepingute sõlmimisel tehtud valik ja seega nende alusel makstud hüvitis koos nende teenuste osutamiseks tingimata vajalike varadega oleks taganud suurema potentsiaalsete pakkujate vahelise konkurentsi. |
| --- | --- |

(234)

Mis puudutab komisjoni tõstatatud küsimusi nõude kohta, et edukas pakkuja peab täitma avalike teenuste osutamise kohustusi, märgib CIN järgmist. Puuduvad tõendid selle kohta, et teisiti kavandatud menetlus oleks võinud anda teistsuguse tulemuse, täpsemalt öeldes kõrgema ostuhinna. Vastupidi, avaliku teenindamise lepingute sõlmimisel tehtud valik ja seega nende alusel makstud hüvitis koos nende teenuste osutamiseks tingimata vajalike varadega oleks taganud suurema potentsiaalsete pakkujate vahelise konkurentsi.

| (235) | Seega oleks erakorraline volinik toiminud selle eesmärgi saavutamiseks õigesti, i) piirates müüdava äriüksuse ulatust varade ja lepingutega, mis olid funktsionaalselt olulised avaliku teenuse osutamiseks, ja ii) kehtestades ostjatele üksnes seadusest tulenevaid kohustusi. CIN leiab, et see eesmärk on kindlasti saavutatud, arvestades, et Tirrenia äriüksuse ostmise vastu ilmutasid huvi vähemalt 21 riigisisest, Euroopa ja kolmandate riikide isikut. |
| --- | --- |

(235)

Seega oleks erakorraline volinik toiminud selle eesmärgi saavutamiseks õigesti, i) piirates müüdava äriüksuse ulatust varade ja lepingutega, mis olid funktsionaalselt olulised avaliku teenuse osutamiseks, ja ii) kehtestades ostjatele üksnes seadusest tulenevaid kohustusi. CIN leiab, et see eesmärk on kindlasti saavutatud, arvestades, et Tirrenia äriüksuse ostmise vastu ilmutasid huvi vähemalt 21 riigisisest, Euroopa ja kolmandate riikide isikut.

5.2.4.   Ostuhinna kohta

Ostuhinna kohta

| (236) | CIN leiab, et komisjoni kahtlused selles, kas Tirrenia äriüksuse eest saadud hind oli parim võimalik, ei ole põhjendatud. CINi väitel võib ostuhinda pidada turuhinnast isegi kõrgemaks. CIN viitab eelkõige asjaolule, et üks Tirrenia äriüksuse ostmise vastu huvi ilmutanud ettevõtjatest, nimelt [...], vaidlustas ministeeriumi nimetatud sõltumatu eksperdi määratud hinna, kuna summa (380 000 000 eurot) oli liiga suur (83). CINi sõnul tähendab see kaudselt seda, et erainvestor on pidanud CINi makstud ostuhinda, mis oli eksperdi määratud hinnast tegelikult kõrgem, liiga kõrgeks. CINi arvates ei saa seega seada kahtluse alla asjaolu, et menetluse tulemusena saadi kõrgem hind. |
| --- | --- |

(236)

CIN leiab, et komisjoni kahtlused selles, kas Tirrenia äriüksuse eest saadud hind oli parim võimalik, ei ole põhjendatud. CINi väitel võib ostuhinda pidada turuhinnast isegi kõrgemaks. CIN viitab eelkõige asjaolule, et üks Tirrenia äriüksuse ostmise vastu huvi ilmutanud ettevõtjatest, nimelt [...], vaidlustas ministeeriumi nimetatud sõltumatu eksperdi määratud hinna, kuna summa (380 000 000 eurot) oli liiga suur (83). CINi sõnul tähendab see kaudselt seda, et erainvestor on pidanud CINi makstud ostuhinda, mis oli eksperdi määratud hinnast tegelikult kõrgem, liiga kõrgeks. CINi arvates ei saa seega seada kahtluse alla asjaolu, et menetluse tulemusena saadi kõrgem hind.

83

| (237) | Igal juhul rõhutab CIN, et Tirrenia äriüksuse kohta tehtud mitme pakkumuse puhul oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim pakutav hind. Lisaks ei saanud ostuhind olla dekreet-seaduse 347/2003 kohaselt mingil juhul madalam kui sõltumatu hindamise põhjal määratud turuhind. |
| --- | --- |

(237)

Igal juhul rõhutab CIN, et Tirrenia äriüksuse kohta tehtud mitme pakkumuse puhul oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim pakutav hind. Lisaks ei saanud ostuhind olla dekreet-seaduse 347/2003 kohaselt mingil juhul madalam kui sõltumatu hindamise põhjal määratud turuhind.

| (238) | Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtaja möödumist 15. märtsil 2011 oli CIN ainus äriühing, kes oli esitanud menetluse märgukirjas loetletud nõuetele vastava kehtiva siduva ostupakkumuse. CIN esitas 14. aprillil 2011 erakorralise voliniku taotlusel lisaselgitusi ja lõpliku siduva pakkumuse, et viia oma pakkumus täielikult vastavusse ministeeriumi nimetatud eksperdi antud hinnanguga. Seda tausta arvestades tegutses erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, selle asemel et CIN viivitamata pakkumismenetluse võitjaks kuulutada, eesmärgiga tagada pakkujate vahel võimalikult suur konkurents. Sellest lähtuvalt pandi CINi siduv pakkumus üles andmeruumi ja kõiki hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etappi pääsuga pakkujaid kutsuti üles esitama parandatud ostupakkumusi. Selle viimase pakkumuste esitamise vooru tähtajaks (mida pikendati 19. maini 2011) ühtegi teist pakkumust aga ei saadud. |
| --- | --- |

(238)

Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtaja möödumist 15. märtsil 2011 oli CIN ainus äriühing, kes oli esitanud menetluse märgukirjas loetletud nõuetele vastava kehtiva siduva ostupakkumuse. CIN esitas 14. aprillil 2011 erakorralise voliniku taotlusel lisaselgitusi ja lõpliku siduva pakkumuse, et viia oma pakkumus täielikult vastavusse ministeeriumi nimetatud eksperdi antud hinnanguga. Seda tausta arvestades tegutses erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, selle asemel et CIN viivitamata pakkumismenetluse võitjaks kuulutada, eesmärgiga tagada pakkujate vahel võimalikult suur konkurents. Sellest lähtuvalt pandi CINi siduv pakkumus üles andmeruumi ja kõiki hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etappi pääsuga pakkujaid kutsuti üles esitama parandatud ostupakkumusi. Selle viimase pakkumuste esitamise vooru tähtajaks (mida pikendati 19. maini 2011) ühtegi teist pakkumust aga ei saadud.

| (239) | CIN märgib, et eelöeldut on kinnitanud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, kes teatas eespool nimetatud 5. oktoobri 2011. aasta pressiteates ka järgmist: „pakkumuste võrdlemisel ja pakkumismenetluse võitja väljaselgitamisel peaks ainus kriteerium olema kõrgeim hind. Lisaks sellele ei tohi müügihind – kooskõlas õigusnormidega – mingil juhul olla madalam kui vara turuväärtus, mis on kindlaks määratud sõltumatuks eksperdiks nimetatud juhtiva finantsasutuse antud ametlikus hinnangus“; ning „mis puudutab Tirrenia müügimenetlust, tehti pärast seda, kui Compagnia Italiana di Navigazione oli esitanud siduva ostupakkumuse, mis vastas varade majanduslikule väärtusele, eesmärgiga tagada pakkumismenetluse võimalikult suur läbipaistvus, selle pakkumuse tingimused teatavaks kõigile teistele pakkujatele, andes neile piisavalt aega oma vastupakkumuste esitamiseks; ühtki sellist vastupakkumust aga ei saadud“. |
| --- | --- |

(239)

CIN märgib, et eelöeldut on kinnitanud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, kes teatas eespool nimetatud 5. oktoobri 2011. aasta pressiteates ka järgmist: „pakkumuste võrdlemisel ja pakkumismenetluse võitja väljaselgitamisel peaks ainus kriteerium olema kõrgeim hind. Lisaks sellele ei tohi müügihind – kooskõlas õigusnormidega – mingil juhul olla madalam kui vara turuväärtus, mis on kindlaks määratud sõltumatuks eksperdiks nimetatud juhtiva finantsasutuse antud ametlikus hinnangus“; ning „mis puudutab Tirrenia müügimenetlust, tehti pärast seda, kui Compagnia Italiana di Navigazione oli esitanud siduva ostupakkumuse, mis vastas varade majanduslikule väärtusele, eesmärgiga tagada pakkumismenetluse võimalikult suur läbipaistvus, selle pakkumuse tingimused teatavaks kõigile teistele pakkujatele, andes neile piisavalt aega oma vastupakkumuste esitamiseks; ühtki sellist vastupakkumust aga ei saadud“.

5.2.5.   Ostuhinna osa maksmise edasilükkamise kohta

Ostuhinna osa maksmise edasilükkamise kohta

| (240) | Selle küsimuse kohta märkis CIN järgmist. Maksmise edasilükkamine ilma intressita puudutab ainult 180 000 000 eurot kogu 380 100 000 euro suurusest ostuhinnast. CIN juhib tähelepanu ka sellele, et edasilükatud makse on seotud müügi eseme laadiga, st ärisegmendiga, mille tegelik väärtus oleneb uues lepingus sätestatud hüvitussummade tegelikust maksmisest kaheksa aasta jooksul. CIN väidab, et seda kaalutlust võetakse arvesse ka sõltumatu eksperdi hindamisaruandes Tirrenia äriüksuse kohta (84). |
| --- | --- |

(240)

Selle küsimuse kohta märkis CIN järgmist. Maksmise edasilükkamine ilma intressita puudutab ainult 180 000 000 eurot kogu 380 100 000 euro suurusest ostuhinnast. CIN juhib tähelepanu ka sellele, et edasilükatud makse on seotud müügi eseme laadiga, st ärisegmendiga, mille tegelik väärtus oleneb uues lepingus sätestatud hüvitussummade tegelikust maksmisest kaheksa aasta jooksul. CIN väidab, et seda kaalutlust võetakse arvesse ka sõltumatu eksperdi hindamisaruandes Tirrenia äriüksuse kohta (84).

84

| (241) | Lisaks märgib CIN, et makse osaline edasilükkamine intressi kohaldamata oli samuti osa pakkumismenetlusest, kuivõrd CINi siduv pakkumus, mis sisaldas seda tingimust, tehti andmeruumis kättesaadavaks. Erakorraline volinik kutsus kõiki teisi pakkujaid üles esitama kõrgema hinnaga pakkumus. CIN väidab, et kuna sellist pakkumust ei saadud, on müüja saavutanud parimad turul tegelikult kättesaadavad maksetingimused. Teisisõnu oli CINi arvates makse osaline edasilükkamine intressi kohaldamata kõnealusel juhul kõige soodsam võimalus ja tegelikult ainus võimalus, kuidas saavutada sellise hinna maksmine, mis vastab Tirrenia äriüksuse väärtusele. |
| --- | --- |

(241)

Lisaks märgib CIN, et makse osaline edasilükkamine intressi kohaldamata oli samuti osa pakkumismenetlusest, kuivõrd CINi siduv pakkumus, mis sisaldas seda tingimust, tehti andmeruumis kättesaadavaks. Erakorraline volinik kutsus kõiki teisi pakkujaid üles esitama kõrgema hinnaga pakkumus. CIN väidab, et kuna sellist pakkumust ei saadud, on müüja saavutanud parimad turul tegelikult kättesaadavad maksetingimused. Teisisõnu oli CINi arvates makse osaline edasilükkamine intressi kohaldamata kõnealusel juhul kõige soodsam võimalus ja tegelikult ainus võimalus, kuidas saavutada sellise hinna maksmine, mis vastab Tirrenia äriüksuse väärtusele.

5.2.6.   Uue lepingu alusel CINile makstava avaliku teenuse hüvitise kohta

Uue lepingu alusel CINile makstava avaliku teenuse hüvitise kohta

| (242) | CIN märgib, et tema seisukoha esitamise ajal (s.o 2013. aasta märtsis) oli ta ainus tegutsev teenuseosutaja peaaegu kõigil uue lepinguga hõlmatud liinidel. Ainult Napoli ja Palermo vahelisel segaveoliinil (mida lepingu alusel teenindatakse ainult madalhooajal) tegutseb alates 2011. aastast veel üks teenuseosutaja, st Grandi Navi Veloci (koostöös SNAViga, kes tegutses sellel liinil juba enne 2011. aastat). CIN leiab siiski, et see ettevõtja ei paku tema teenustega võrreldavaid teenuseid. CIN leiab, et kui see liin välja arvata, ei saa konkurentide puudumise tõttu uue lepinguga hõlmatud liinidel tekkida mingeid konkurentsimoonutusi ega mõju liidusisesele kaubandusele. Seetõttu ei saa uue lepingu alusel makstud hüvitis tema arvates olla riigiabi (välja arvatud vahest Napoli–Palermo liiniga seoses). |
| --- | --- |

(242)

CIN märgib, et tema seisukoha esitamise ajal (s.o 2013. aasta märtsis) oli ta ainus tegutsev teenuseosutaja peaaegu kõigil uue lepinguga hõlmatud liinidel. Ainult Napoli ja Palermo vahelisel segaveoliinil (mida lepingu alusel teenindatakse ainult madalhooajal) tegutseb alates 2011. aastast veel üks teenuseosutaja, st Grandi Navi Veloci (koostöös SNAViga, kes tegutses sellel liinil juba enne 2011. aastat). CIN leiab siiski, et see ettevõtja ei paku tema teenustega võrreldavaid teenuseid. CIN leiab, et kui see liin välja arvata, ei saa konkurentide puudumise tõttu uue lepinguga hõlmatud liinidel tekkida mingeid konkurentsimoonutusi ega mõju liidusisesele kaubandusele. Seetõttu ei saa uue lepingu alusel makstud hüvitis tema arvates olla riigiabi (välja arvatud vahest Napoli–Palermo liiniga seoses).

| (243) | Lisaks väidab CIN, et uue lepingu alusel makstud hüvitis ei anna talle mingit majanduslikku eelist. CIN leiab eelkõige, et neli Altmarki kriteeriumi on täidetud ja et komisjoni kahtlused selles suhtes ei ole põhjendatud. CIN juhib tähelepanu sellele, et asjaomaseid liine ei teeninda konkureerivad ettevõtjad ja et juba see iseenesest põhjendaks vajadust panna CINile nii avalike teenuste osutamise kohustused kui ka kehtestada talle vastav hüvitis. CIN lisab, et igal juhul ei vähendaks CINiga „konkureeriva“ teenuseosutaja (85) ajutine tegutsemine liinidel, mille suhtes kohaldatakse uue lepingu kohaselt avaliku teenuse hüvitist, iseenesest CINi avalike teenuste osutamise kohustusi asjaomase liini teenindamisel. Ehkki CIN peab tagama teenuse katkematuse nendel liinidel, on konkureerivatel teenuseosutajatel vabadus oma graafikujärgseid sõite vähendada, need peatada või tühistada. Lisaks saavad need teenuseosutajad erinevalt CINist vabalt otsustada oma teenuste sageduse, mahu, kvaliteedi ja tariifide üle. |
| --- | --- |

(243)

Lisaks väidab CIN, et uue lepingu alusel makstud hüvitis ei anna talle mingit majanduslikku eelist. CIN leiab eelkõige, et neli Altmarki kriteeriumi on täidetud ja et komisjoni kahtlused selles suhtes ei ole põhjendatud. CIN juhib tähelepanu sellele, et asjaomaseid liine ei teeninda konkureerivad ettevõtjad ja et juba see iseenesest põhjendaks vajadust panna CINile nii avalike teenuste osutamise kohustused kui ka kehtestada talle vastav hüvitis. CIN lisab, et igal juhul ei vähendaks CINiga „konkureeriva“ teenuseosutaja (85) ajutine tegutsemine liinidel, mille suhtes kohaldatakse uue lepingu kohaselt avaliku teenuse hüvitist, iseenesest CINi avalike teenuste osutamise kohustusi asjaomase liini teenindamisel. Ehkki CIN peab tagama teenuse katkematuse nendel liinidel, on konkureerivatel teenuseosutajatel vabadus oma graafikujärgseid sõite vähendada, need peatada või tühistada. Lisaks saavad need teenuseosutajad erinevalt CINist vabalt otsustada oma teenuste sageduse, mahu, kvaliteedi ja tariifide üle.

85

| (244) | Seoses kolmanda Altmarki kriteeriumiga ei nõustu CIN komisjoni hinnanguga, mille kohaselt oleks 6,5 % suurune riskipreemia liiga suur, kuna CIN ei võta väidetavalt enda kanda riske, mis teenuse osutajale tavaliselt tekivad. Selle kohta märgib CIN, et ta peab hoidma muutumatuna sõitude minimaalsed sagedused ja kohaldama uues lepingus kehtestatud tariifi ülemmäärasid, isegi kui turunõudlus neid sagedusi ei õigusta või kui tariifi ülemmäärad osutuvad liiga madalaks ja majanduslikult jätkusuutmatuks. Seetõttu leiab CIN, et võtab endale turunõudluse ebakindlusega seotud riski, mis ei mõjuta teisi teenuseosutajaid (86). CIN peab kandma ka vähemalt kolm aastat majanduslike võrdlusnäitajate (mida kasutati riikliku hüvitise määramisel) võimalikest muudatustest tulenevad kulud, mille tõttu ei piisa riiklikust hüvitisest avalike teenuste osutamise kohustuste katmiseks. Halbade ja ettenägematute asjaolude (näiteks sektoripõhine kriis) korral peab CIN leppima väiksemate tulude või suuremate kuludega (v.a kütusekulud), mille mõju oodatavatele kuludele/tuludele on umbes 3 %, ja igal juhul leppima väiksemate tulude või suuremate kuludega iga kolmeaastase tegevusperioodi esimesel aastal (vt põhjendus 107). CIN juhib tähelepanu ka sellele, et majanduslikud parameetrid, mille alusel hüvitis kehtestati, määrati kindlaks, pidades silmas 2009. aasta turuolukorda. CINi andmetel on veetavate sõitjate arv sellest ajast alates vähenenud, samal ajal kui kulud (nt sadamatasud ja -kulud, kindlustus- ja hoolduskulud) on suurenenud. Neil põhjustel leiab CIN, et riskipreemiaga, mida ta saab, ei saa kaasneda ülemäärast hüvitamist ja seetõttu on kolmas Altmarki kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(244)

Seoses kolmanda Altmarki kriteeriumiga ei nõustu CIN komisjoni hinnanguga, mille kohaselt oleks 6,5 % suurune riskipreemia liiga suur, kuna CIN ei võta väidetavalt enda kanda riske, mis teenuse osutajale tavaliselt tekivad. Selle kohta märgib CIN, et ta peab hoidma muutumatuna sõitude minimaalsed sagedused ja kohaldama uues lepingus kehtestatud tariifi ülemmäärasid, isegi kui turunõudlus neid sagedusi ei õigusta või kui tariifi ülemmäärad osutuvad liiga madalaks ja majanduslikult jätkusuutmatuks. Seetõttu leiab CIN, et võtab endale turunõudluse ebakindlusega seotud riski, mis ei mõjuta teisi teenuseosutajaid (86). CIN peab kandma ka vähemalt kolm aastat majanduslike võrdlusnäitajate (mida kasutati riikliku hüvitise määramisel) võimalikest muudatustest tulenevad kulud, mille tõttu ei piisa riiklikust hüvitisest avalike teenuste osutamise kohustuste katmiseks. Halbade ja ettenägematute asjaolude (näiteks sektoripõhine kriis) korral peab CIN leppima väiksemate tulude või suuremate kuludega (v.a kütusekulud), mille mõju oodatavatele kuludele/tuludele on umbes 3 %, ja igal juhul leppima väiksemate tulude või suuremate kuludega iga kolmeaastase tegevusperioodi esimesel aastal (vt põhjendus 107). CIN juhib tähelepanu ka sellele, et majanduslikud parameetrid, mille alusel hüvitis kehtestati, määrati kindlaks, pidades silmas 2009. aasta turuolukorda. CINi andmetel on veetavate sõitjate arv sellest ajast alates vähenenud, samal ajal kui kulud (nt sadamatasud ja -kulud, kindlustus- ja hoolduskulud) on suurenenud. Neil põhjustel leiab CIN, et riskipreemiaga, mida ta saab, ei saa kaasneda ülemäärast hüvitamist ja seetõttu on kolmas Altmarki kriteerium täidetud.

86

| (245) | Seoses komisjoni kahtlustega neljanda Altmarki kriteeriumi suhtes märkis CIN järgmist. Pakkumismenetlus puudutas üksnes äriühingu neid varasid, mis on tingimata vajalikud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks (mitte äriühingut tervikuna, nagu osutatakse 2012. aasta otsuses). CIN väitis, et see pakkumine korraldati läbipaistva, tingimusteta ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse teel, mis võimaldas saavutada parima võimaliku müügihinna. CIN leiab, et see võimaldas võitnud pakkujal täita uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi võimalikult tõhusalt, kasutades (üksnes) vara, mis on nende teenuste osutamiseks vajalik ja oluline. CIN ei nõustu ka komisjoni arvamusega, et potentsiaalsed pakkujad, kes on juba varustatud oma laevade ja meeskondadega, oleksid saanud teenust osutada madalama hinnaga. Sellega seoses märgib CIN, et sellised teenuseosutajad oleksid tavaolukorras kasutanud neid laevu oma teenuste osutamiseks ja seetõttu ei oleks need olnud kättesaadavad näiteks selliste lisateenuste osutamiseks, mille jaoks pakkumismenetlus korraldati. See oleks veelgi rohkem nii juhul, kui laevade mahutavus ja sõitude sagedus on rangelt piiratud, nagu nõutakse uues lepingus. Kõigil eespool esitatud põhjustel järeldab CIN, et ka neljas Altmarki kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(245)

Seoses komisjoni kahtlustega neljanda Altmarki kriteeriumi suhtes märkis CIN järgmist. Pakkumismenetlus puudutas üksnes äriühingu neid varasid, mis on tingimata vajalikud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks (mitte äriühingut tervikuna, nagu osutatakse 2012. aasta otsuses). CIN väitis, et see pakkumine korraldati läbipaistva, tingimusteta ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse teel, mis võimaldas saavutada parima võimaliku müügihinna. CIN leiab, et see võimaldas võitnud pakkujal täita uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi võimalikult tõhusalt, kasutades (üksnes) vara, mis on nende teenuste osutamiseks vajalik ja oluline. CIN ei nõustu ka komisjoni arvamusega, et potentsiaalsed pakkujad, kes on juba varustatud oma laevade ja meeskondadega, oleksid saanud teenust osutada madalama hinnaga. Sellega seoses märgib CIN, et sellised teenuseosutajad oleksid tavaolukorras kasutanud neid laevu oma teenuste osutamiseks ja seetõttu ei oleks need olnud kättesaadavad näiteks selliste lisateenuste osutamiseks, mille jaoks pakkumismenetlus korraldati. See oleks veelgi rohkem nii juhul, kui laevade mahutavus ja sõitude sagedus on rangelt piiratud, nagu nõutakse uues lepingus. Kõigil eespool esitatud põhjustel järeldab CIN, et ka neljas Altmarki kriteerium on täidetud.

| (246) | Olgugi et CIN leiab, et uue lepingu alusel makstud hüvitis ei kujuta endast riigiabi, on ta täielikkuse huvides vastanud ka komisjoni kahtlustele selle hüvitise kokkusobivuse suhtes siseturuga. CIN juhib eelkõige tähelepanu sellele, et see meede, kui see kujutaks endast riigiabi, vastaks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse tingimustele. Sellega seoses märgib CIN, et uus leping kehtib vähem kui kümme aastat, nagu nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 2. Lisaks oleks kõigil uue lepingu alusel käitatavatel liinidel (vajaduse korral ainult madalhooajal) olnud aastatel 2010 ja 2011 (kaks aastat enne volituste andmist) vähem kui 300 000 sõitjat ja seega vastaksid need üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktile d. Kõigele lisaks viitab CIN oma vastusele esimese ja kolmanda Altmarki kriteeriumi kohta, et hajutada komisjoni kahtlused seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse ja määratud hüvitise proportsionaalsusega. |
| --- | --- |

(246)

Olgugi et CIN leiab, et uue lepingu alusel makstud hüvitis ei kujuta endast riigiabi, on ta täielikkuse huvides vastanud ka komisjoni kahtlustele selle hüvitise kokkusobivuse suhtes siseturuga. CIN juhib eelkõige tähelepanu sellele, et see meede, kui see kujutaks endast riigiabi, vastaks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse tingimustele. Sellega seoses märgib CIN, et uus leping kehtib vähem kui kümme aastat, nagu nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 2. Lisaks oleks kõigil uue lepingu alusel käitatavatel liinidel (vajaduse korral ainult madalhooajal) olnud aastatel 2010 ja 2011 (kaks aastat enne volituste andmist) vähem kui 300 000 sõitjat ja seega vastaksid need üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktile d. Kõigele lisaks viitab CIN oma vastusele esimese ja kolmanda Altmarki kriteeriumi kohta, et hajutada komisjoni kahtlused seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse ja määratud hüvitise proportsionaalsusega.

5.2.7.   Majandusliku järjepidevuse (puudumise) kohta Tirrenia ja CINi vahel

Majandusliku järjepidevuse (puudumise) kohta Tirrenia ja CINi vahel

| (247) | CIN märgib, et komisjon töötas kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse mõiste välja peaasjalikult riigiabi jaoks, viidates spetsiifilistele juhtumitele, kus abi saanud äriühingud andsid oma äritegevuse kasumliku(d) osa(d) üle teistele äriühingutele, mida nad omasid või kontrollisid (sh kaudselt). Seda arvesse võttes leiab CIN, et Tirrenia äriüksuse erastamine jääb selle kriteeriumi kohaldamisalast täielikult välja, kuna Tirrenial (ja endisel Tirrenia kontsernil üldiselt) CINiga äri- ega muid suhteid ei ole. |
| --- | --- |

(247)

CIN märgib, et komisjon töötas kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse mõiste välja peaasjalikult riigiabi jaoks, viidates spetsiifilistele juhtumitele, kus abi saanud äriühingud andsid oma äritegevuse kasumliku(d) osa(d) üle teistele äriühingutele, mida nad omasid või kontrollisid (sh kaudselt). Seda arvesse võttes leiab CIN, et Tirrenia äriüksuse erastamine jääb selle kriteeriumi kohaldamisalast täielikult välja, kuna Tirrenial (ja endisel Tirrenia kontsernil üldiselt) CINiga äri- ega muid suhteid ei ole.

| (248) | Lisaks juhib CIN tähelepanu asjaolule, et leidub mõningaid juhtumeid, ehkki neid on vähe ja need on vaieldavad, kus komisjon kohaldas majandusliku järjepidevuse kriteeriumi ka varade või äriühingute võõrandamisel sõltumatute üksuste vahel, kellel ei olnud osanikusuhteid. CIN väidab, et isegi kui seda kriteeriumi kõnealusel juhul kohaldataks (mille CIN vaidlustab), ei leitaks majanduslikku järjepidevust järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(248)

Lisaks juhib CIN tähelepanu asjaolule, et leidub mõningaid juhtumeid, ehkki neid on vähe ja need on vaieldavad, kus komisjon kohaldas majandusliku järjepidevuse kriteeriumi ka varade või äriühingute võõrandamisel sõltumatute üksuste vahel, kellel ei olnud osanikusuhteid. CIN väidab, et isegi kui seda kriteeriumi kõnealusel juhul kohaldataks (mille CIN vaidlustab), ei leitaks majanduslikku järjepidevust järgmistel põhjustel.

| (249) | Esiteks puuduvad CINi ning äriühingu Tirrenia ainuomaniku Fintecna (äriühing, mis kuulub täielikult Itaalia majandus- ja rahandusministeeriumile) vahel isikulised ja äriõiguslikud suhted. Teiseks hõlmab müügi ese ainult neid varasid ja lepinguid, mis on avaliku teenuse osutamiseks funktsionaalselt olulised. Kolmandaks oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim hind. Neljandaks väidetakse, et Tirrenia äriüksuse ostmine CINi poolt on osa omapärasest „äriloogikast“ ja põhineb äriplaanil, millel on Tirrenia omadest erinevad aluseks olevad eeldused. CIN kavatseb eelkõige järgida ulatuslikku Tirrenia äriüksuse tõhususe taastamise kava. Kõigele lisaks ei viida töötajaid automaatselt CINi üle ega säilitata töötajate omandatud õigusi, vaid CINil on üksnes kohustus säilitada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikul arvul töötajaid kaks aastat. |
| --- | --- |

(249)

Esiteks puuduvad CINi ning äriühingu Tirrenia ainuomaniku Fintecna (äriühing, mis kuulub täielikult Itaalia majandus- ja rahandusministeeriumile) vahel isikulised ja äriõiguslikud suhted. Teiseks hõlmab müügi ese ainult neid varasid ja lepinguid, mis on avaliku teenuse osutamiseks funktsionaalselt olulised. Kolmandaks oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim hind. Neljandaks väidetakse, et Tirrenia äriüksuse ostmine CINi poolt on osa omapärasest „äriloogikast“ ja põhineb äriplaanil, millel on Tirrenia omadest erinevad aluseks olevad eeldused. CIN kavatseb eelkõige järgida ulatuslikku Tirrenia äriüksuse tõhususe taastamise kava. Kõigele lisaks ei viida töötajaid automaatselt CINi üle ega säilitata töötajate omandatud õigusi, vaid CINil on üksnes kohustus säilitada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikul arvul töötajaid kaks aastat.

5.2.8.   CINi esitatud lisateave

CINi esitatud lisateave

| (250) | CIN esitas komisjoni taotlusel üksikasjalikud andmed liinide kohta, mida ta teenindas ajavahemikul 20. juulist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 nii avalike teenuste osutamise korra alusel kui ka eraettevõtjana. Esitatud teave sisaldas muu hulgas järgmist:






  1) | aastaaeg, millal liini käigus hoitakse (nt kõrghooaeg või madalhooaeg, aasta ringi); |
| --- | --- | --- |

(250)

CIN esitas komisjoni taotlusel üksikasjalikud andmed liinide kohta, mida ta teenindas ajavahemikul 20. juulist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 nii avalike teenuste osutamise korra alusel kui ka eraettevõtjana. Esitatud teave sisaldas muu hulgas järgmist:

1)

aastaaeg, millal liini käigus hoitakse (nt kõrghooaeg või madalhooaeg, aasta ringi);

| 2) | selle liini teenindamiseks kasutatud laeva(de) nimi ja tonnaaž; |
| --- | --- |

2)

selle liini teenindamiseks kasutatud laeva(de) nimi ja tonnaaž;

| 3) | sõitjate keskmine arv sõidu kohta; |
| --- | --- |

3)

sõitjate keskmine arv sõidu kohta;

| 4) | keskmine kaubaveomaht (tonnides) sõidu kohta; |
| --- | --- |

4)

keskmine kaubaveomaht (tonnides) sõidu kohta;

| 5) | keskmine kogutulu sõidu kohta (eurodes); |
| --- | --- |

5)

keskmine kogutulu sõidu kohta (eurodes);

| 6) | keskmine töötajate arv sõidu kohta (87). |
| --- | --- |

6)

keskmine töötajate arv sõidu kohta (87).

87

| (251) | Lisaks esitas CIN loetelu liinidest, millel tal oli kohustus osutada avalikku teenust, sealhulgas selle ulatus aastaaegade kaupa ning igal liinil kasutatava(te) laeva(de) minimaalne kogumahutavus. Kõigele lisaks kordas CIN mõnda oma 2011. aasta 1. märtsil 2012. aasta otsuse kohta esitatud vastuses kasutatud argumenti, eelkõige erastamismenetluse kohta, väites, et juhtumi asjaolud näitasid, et avalike teenuste osutamise kohustuste nende täitmiseks vajalike varadega sidumise tulemusel ei antud talle mingit eelist ning et müügihinda kahjustavaid tingimusi ei lisatud (88). |
| --- | --- |

(251)

Lisaks esitas CIN loetelu liinidest, millel tal oli kohustus osutada avalikku teenust, sealhulgas selle ulatus aastaaegade kaupa ning igal liinil kasutatava(te) laeva(de) minimaalne kogumahutavus. Kõigele lisaks kordas CIN mõnda oma 2011. aasta 1. märtsil 2012. aasta otsuse kohta esitatud vastuses kasutatud argumenti, eelkõige erastamismenetluse kohta, väites, et juhtumi asjaolud näitasid, et avalike teenuste osutamise kohustuste nende täitmiseks vajalike varadega sidumise tulemusel ei antud talle mingit eelist ning et müügihinda kahjustavaid tingimusi ei lisatud (88).

88

5.3.   Pan Medi märkused

Pan Medi märkused

| (252) | Pan Med väitis oma vastuses 2011. aasta otsusele, et konkurendid teenindavad iga päev Genova – Porto Torrese ja Napoli–Palermo liini, hoolimata Itaalia väidetest, et ükski Tirrenia konkurent ei paku sageduse ja järjepidevuse poolest võrreldavaid teenuseid. |
| --- | --- |

(252)

Pan Med väitis oma vastuses 2011. aasta otsusele, et konkurendid teenindavad iga päev Genova – Porto Torrese ja Napoli–Palermo liini, hoolimata Itaalia väidetest, et ükski Tirrenia konkurent ei paku sageduse ja järjepidevuse poolest võrreldavaid teenuseid.

| (253) | Pan Medi sõnul on Grandi Navi Veloci hoidnud oma Genova – Porto Torrese liini käigus vähemalt kümme aastat, samal ajal kui SNAV teenindab Napoli–Palermo liini (alates 2011. aastast koostöös Grandi Navi Velociga). Lisaks hakkab Moby pakkuma ühendusi Livorno ja Cagliari vahel. Seetõttu ei oleks Tirrenia selle ühenduse ainus pakkuja. Lisaks väitis Pan Med, et puhtalt kaubaveoteenused Napolist Cagliarisse, Ravennast Cataniasse ja Livornost Cagliarisse ei saa kujutada endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust, kuna need ei taga eri piirkondi ühendavat liiklust, vaid on lihtsalt kaubaveosõidukite alternatiivne marsruut, mille puudumise korral käiksid need muude olemasolevate kaubaveoliinide kaudu. Pan Med keskendub peamiselt ühendustele Sitsiiliaga ja osutab maanteesõidukite alternatiivsetele võimalustele ületada Messina väina parvlaevaga. Lõpuks väitis Pan Med, et väidetavalt madalad kaubaveotariifid, mida Tirrenia neil liinidel kohaldab, on teistele veoettevõtjatele takistuseks sellele turule tulemisel. |
| --- | --- |

(253)

Pan Medi sõnul on Grandi Navi Veloci hoidnud oma Genova – Porto Torrese liini käigus vähemalt kümme aastat, samal ajal kui SNAV teenindab Napoli–Palermo liini (alates 2011. aastast koostöös Grandi Navi Velociga). Lisaks hakkab Moby pakkuma ühendusi Livorno ja Cagliari vahel. Seetõttu ei oleks Tirrenia selle ühenduse ainus pakkuja. Lisaks väitis Pan Med, et puhtalt kaubaveoteenused Napolist Cagliarisse, Ravennast Cataniasse ja Livornost Cagliarisse ei saa kujutada endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust, kuna need ei taga eri piirkondi ühendavat liiklust, vaid on lihtsalt kaubaveosõidukite alternatiivne marsruut, mille puudumise korral käiksid need muude olemasolevate kaubaveoliinide kaudu. Pan Med keskendub peamiselt ühendustele Sitsiiliaga ja osutab maanteesõidukite alternatiivsetele võimalustele ületada Messina väina parvlaevaga. Lõpuks väitis Pan Med, et väidetavalt madalad kaubaveotariifid, mida Tirrenia neil liinidel kohaldab, on teistele veoettevõtjatele takistuseks sellele turule tulemisel.

| (254) | Pan Med väitis oma vastuses 2012. aasta otsusele, et kavatses alustada uute liinide teenindamist, kuid väitis, et konkurentsi takistab endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja nende omandajatele antud kokkusobimatu abi. Järgmistes põhjendustes esitatakse kokkuvõtlikult Pan Medi märkused, mis käsitlevad üksnes Tirreniat või kõiki endise Tirrenia kontserni äriühinguid. |
| --- | --- |

(254)

Pan Med väitis oma vastuses 2012. aasta otsusele, et kavatses alustada uute liinide teenindamist, kuid väitis, et konkurentsi takistab endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja nende omandajatele antud kokkusobimatu abi. Järgmistes põhjendustes esitatakse kokkuvõtlikult Pan Medi märkused, mis käsitlevad üksnes Tirreniat või kõiki endise Tirrenia kontserni äriühinguid.

| (255) | Tirreniale ja Siremarile antud päästmisabi kohta väitis Pan Med, et alates 28. augustist 2011 – s.o kuupäevast, mille saabumiseks oleks tulnud selle abi andmine lõpetada – kuni selle tagasimaksmiseni umbes aasta ja kaks kuud hiljem, said need kaks äriühingut kasu ebaseaduslikust ja eeskirjadevastasest päästmisabist. Eelkõige ei olnud päästmisabi kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suunistega ega olnud osa terviklikust restruktureerimiskavast. Seetõttu oli see Pan Medi arvates tegevusabi Tirreniale ja Siremarile. |
| --- | --- |

(255)

Tirreniale ja Siremarile antud päästmisabi kohta väitis Pan Med, et alates 28. augustist 2011 – s.o kuupäevast, mille saabumiseks oleks tulnud selle abi andmine lõpetada – kuni selle tagasimaksmiseni umbes aasta ja kaks kuud hiljem, said need kaks äriühingut kasu ebaseaduslikust ja eeskirjadevastasest päästmisabist. Eelkõige ei olnud päästmisabi kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suunistega ega olnud osa terviklikust restruktureerimiskavast. Seetõttu oli see Pan Medi arvates tegevusabi Tirreniale ja Siremarile.

| (256) | Seoses uute lepingutega esitas Pan Med märkusi CINi ja Compagnia delle Isole (CdI) osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelise olemuse kohta. Pan Med väitis, et nendele ettevõtjatele makstavat riiklikku hüvitist ei õigusta enam ei asjaomaste piirkondade vajadused seoses kogukondade liikumisega ega ka majandusarenguga seotud vajadused. Pan Med juhtis tähelepanu sellele, et eri piirkondi ühendava liikluse tagamise eesmärki ei tohiks täita meelevaldselt valitud liinipakettide kaudu, mis kõnealusel juhul ei näi kajastavat üldist huvi. |
| --- | --- |

(256)

Seoses uute lepingutega esitas Pan Med märkusi CINi ja Compagnia delle Isole (CdI) osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelise olemuse kohta. Pan Med väitis, et nendele ettevõtjatele makstavat riiklikku hüvitist ei õigusta enam ei asjaomaste piirkondade vajadused seoses kogukondade liikumisega ega ka majandusarenguga seotud vajadused. Pan Med juhtis tähelepanu sellele, et eri piirkondi ühendava liikluse tagamise eesmärki ei tohiks täita meelevaldselt valitud liinipakettide kaudu, mis kõnealusel juhul ei näi kajastavat üldist huvi.

| (257) | Kiri sisaldas ka Pan Medi enda kokkuvõtet konkurentsiolukorrast kabotaažiliinidel, mida CIN ja CdI teenindavad avalike teenuste osutamise korra alusel. Pan Med järeldas selle ülevaate põhjal, et paljudel neil liinidel (89) tegutseb konkureerivaid ettevõtjaid, kes pakuksid tema arvates võrreldavaid teenuseid. See näitab, et turg on tõepoolest suuteline täitma CINile ja CdI-le pandud avalike teenuste osutamise kohustusi. Lisaks juhtis Pan Med tähelepanu sellele, et CIN saab mõnel liinil hüvitist ainult madalhooajal osutatavate teenuste eest, samal ajal kui tal on õigus kehtestada kõrghooajal oma tariifid. Pan Medi sõnul tekitaks see riiklike rahaliste vahendite abil lubamatut ristsubsideerimist. |
| --- | --- |

(257)

Kiri sisaldas ka Pan Medi enda kokkuvõtet konkurentsiolukorrast kabotaažiliinidel, mida CIN ja CdI teenindavad avalike teenuste osutamise korra alusel. Pan Med järeldas selle ülevaate põhjal, et paljudel neil liinidel (89) tegutseb konkureerivaid ettevõtjaid, kes pakuksid tema arvates võrreldavaid teenuseid. See näitab, et turg on tõepoolest suuteline täitma CINile ja CdI-le pandud avalike teenuste osutamise kohustusi. Lisaks juhtis Pan Med tähelepanu sellele, et CIN saab mõnel liinil hüvitist ainult madalhooajal osutatavate teenuste eest, samal ajal kui tal on õigus kehtestada kõrghooajal oma tariifid. Pan Medi sõnul tekitaks see riiklike rahaliste vahendite abil lubamatut ristsubsideerimist.

89

| (258) | Pan Med teatas ka, et Sitsiilia saart teenindavad praegu piisavalt kuus lennujaama (90). Eelkõige olevat Sitsiilia maakonna ja Itaalia mandriosa vahelised lennuühendused i) sageduse, järjepidevuse ja regulaarsuse poolest võrreldavad riiklikku hüvitist saavate mereveoteenustega ning ii) piisavad kohalike kogukondade liikuvuse tagamiseks. Seoses majandusarengu argumendiga rõhutas Pan Med, et suurem osa kaubavedudest toimub Itaalias maanteed mööda ja ühendused Sitsiiliaga on Messina väina kaudu hästi sisse töötatud. Lisaks ei viivat paljud subsideeritud mereühendused kaugematesse piirkondadesse ega toovat kaugematest piirkondadest. |
| --- | --- |

(258)

Pan Med teatas ka, et Sitsiilia saart teenindavad praegu piisavalt kuus lennujaama (90). Eelkõige olevat Sitsiilia maakonna ja Itaalia mandriosa vahelised lennuühendused i) sageduse, järjepidevuse ja regulaarsuse poolest võrreldavad riiklikku hüvitist saavate mereveoteenustega ning ii) piisavad kohalike kogukondade liikuvuse tagamiseks. Seoses majandusarengu argumendiga rõhutas Pan Med, et suurem osa kaubavedudest toimub Itaalias maanteed mööda ja ühendused Sitsiiliaga on Messina väina kaudu hästi sisse töötatud. Lisaks ei viivat paljud subsideeritud mereühendused kaugematesse piirkondadesse ega toovat kaugematest piirkondadest.

90

| (259) | Lisaks eeltoodule väidab Pan Med, et avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis võimaldab ettevõtjatel teenida kasumit, mis on rohkem kui mõistlik ja ei ole seega kooskõlas kolmanda Altmarki kriteeriumiga. Pan Med tõi näite kulude ja tulude arvutamisest 2010. aastal Ravenna–Catania liini teenindamisel, mis oleks väidetavalt toonud 8,3 miljoni euro (91) suuruse kasumi ja seega seda liini teenindavale ettevõtjale Tirreniale ülemäärase hüvitise. Ühtlasi on Pan Med seisukohal, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % suurune riskipreemia ei ole põhjendatud, kuna CIN ei võtaks enda kanda mingeid äririske. |
| --- | --- |

(259)

Lisaks eeltoodule väidab Pan Med, et avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis võimaldab ettevõtjatel teenida kasumit, mis on rohkem kui mõistlik ja ei ole seega kooskõlas kolmanda Altmarki kriteeriumiga. Pan Med tõi näite kulude ja tulude arvutamisest 2010. aastal Ravenna–Catania liini teenindamisel, mis oleks väidetavalt toonud 8,3 miljoni euro (91) suuruse kasumi ja seega seda liini teenindavale ettevõtjale Tirreniale ülemäärase hüvitise. Ühtlasi on Pan Med seisukohal, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % suurune riskipreemia ei ole põhjendatud, kuna CIN ei võtaks enda kanda mingeid äririske.

91

| (260) | Pan Med kirjeldas seejärel mitut uut liini, mida ta kavatses teenindada, sealhulgas Augusta–Ravenna liin. Pan Med väitis, et sel viisil pakuks ta pidevat teenust Aadria mere koridoris Sitsiilia saarele ja sealt tagasi, pakkudes suuremas mahus kaubavedu ja ulatuslikumaid ühendusi mandriga. Seetõttu väitis ta, et turujõud on CINile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks Ravenna– Catania liinil piisavad. Pan Med esitas muu hulgas sarnase argumendi oma kavandatava liini Gaeta – Termini Imerese liini kohta, mis hakkaks konkureerima CINi teenindatava Napoli–Palermo liiniga. |
| --- | --- |

(260)

Pan Med kirjeldas seejärel mitut uut liini, mida ta kavatses teenindada, sealhulgas Augusta–Ravenna liin. Pan Med väitis, et sel viisil pakuks ta pidevat teenust Aadria mere koridoris Sitsiilia saarele ja sealt tagasi, pakkudes suuremas mahus kaubavedu ja ulatuslikumaid ühendusi mandriga. Seetõttu väitis ta, et turujõud on CINile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks Ravenna– Catania liinil piisavad. Pan Med esitas muu hulgas sarnase argumendi oma kavandatava liini Gaeta – Termini Imerese liini kohta, mis hakkaks konkureerima CINi teenindatava Napoli–Palermo liiniga.

| (261) | Tirrenia äriüksuse ostuhinna osa tasumise edasilükkamise kohta märgib Pan Med, et osamaksetena tasumise võimalust ei olnud Tirrenia äriüksuse ostmise vastu huvi avaldamise kutses sätestatud, samuti ei teavitanud sellest erakorraline volinik ega tema nõustaja(d). Pan Med väitis, et kui ta oleks teadnud hinna osade kaupa maksmise võimalusest, oleks ta Tirrenia äriüksuse omandamise võimalust hoolikalt hinnanud. Lisaks märkis Pan Med, et ta teatas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale ka oma huvist osta ainult Tirrenia Adriatica üksus, kuid ei saanud vastust. |
| --- | --- |

(261)

Tirrenia äriüksuse ostuhinna osa tasumise edasilükkamise kohta märgib Pan Med, et osamaksetena tasumise võimalust ei olnud Tirrenia äriüksuse ostmise vastu huvi avaldamise kutses sätestatud, samuti ei teavitanud sellest erakorraline volinik ega tema nõustaja(d). Pan Med väitis, et kui ta oleks teadnud hinna osade kaupa maksmise võimalusest, oleks ta Tirrenia äriüksuse omandamise võimalust hoolikalt hinnanud. Lisaks märkis Pan Med, et ta teatas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale ka oma huvist osta ainult Tirrenia Adriatica üksus, kuid ei saanud vastust.

| (262) | Kõigele lisaks väitis Pan Med 2012. aasta otsusele antud vastuse järeldustes, et tema arvates on Tirrenia ja CINi vahel olemas majanduslik järjepidevus. Sel põhjusel leiab Pan Med, et CIN peaks väidetava kokkusobimatu abi tagasi maksma. |
| --- | --- |

(262)

Kõigele lisaks väitis Pan Med 2012. aasta otsusele antud vastuse järeldustes, et tema arvates on Tirrenia ja CINi vahel olemas majanduslik järjepidevus. Sel põhjusel leiab Pan Med, et CIN peaks väidetava kokkusobimatu abi tagasi maksma.

5.4.   Grandi Navi Veloci märkused

Grandi Navi Veloci märkused

| (263) | Grandi Navi Veloci (edaspidi ka „GNV“) esitas märkused järgmise kohta: i) merekabotaaži määruse artikli 4 väidetav rikkumine; ii) iga-aastane hüvitis avalike teenuste osutamise kohustuse eest; iii) Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamine; iv) Saremarile määratud sildumise eesõigus; v) erastamise käigus antud muu abi; vi) juba antud abi ebaseaduslikkus ning vajadus abi peatada ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõuda (92). Enamik neist märkustest puudutab ainult Saremari juhtumit, mis ei kuulu käesoleva otsuse kohaldamisalasse. Järgmistes põhjendustes esitatakse kokkuvõtlikult käesoleva otsuse seisukohast kõige olulisemad märkused. |
| --- | --- |

(263)

Grandi Navi Veloci (edaspidi ka „GNV“) esitas märkused järgmise kohta: i) merekabotaaži määruse artikli 4 väidetav rikkumine; ii) iga-aastane hüvitis avalike teenuste osutamise kohustuse eest; iii) Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamine; iv) Saremarile määratud sildumise eesõigus; v) erastamise käigus antud muu abi; vi) juba antud abi ebaseaduslikkus ning vajadus abi peatada ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõuda (92). Enamik neist märkustest puudutab ainult Saremari juhtumit, mis ei kuulu käesoleva otsuse kohaldamisalasse. Järgmistes põhjendustes esitatakse kokkuvõtlikult käesoleva otsuse seisukohast kõige olulisemad märkused.

92

| (264) | Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamisega seoses nõustus Grandi Navi Veloci komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud esialgse arvamusega, et menetlus ei olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et välistada abi olemasolu. Lisaks väitis ettevõtja, et Itaalia ametiasutused lükkasid Tirrenia kontserni äriühingute erastamise määramata ajaks edasi, hoolimata garantiidest, mida väidetavalt on aastate jooksul komisjonile antud ja mis väidetavasti on vormistatud 2001. aasta otsuses (selle põhjendustes 4 ja 12) ning 2004. aasta otsuses (põhjendustes 5 ja 45). Äriühing väitis, et tulevase erastamise väljavaateid kasutati komisjoniga suhtlemisel kauplemisvahendina, et saada luba maksta Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse hüvitist kuni 2008. aastani. |
| --- | --- |

(264)

Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamisega seoses nõustus Grandi Navi Veloci komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud esialgse arvamusega, et menetlus ei olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et välistada abi olemasolu. Lisaks väitis ettevõtja, et Itaalia ametiasutused lükkasid Tirrenia kontserni äriühingute erastamise määramata ajaks edasi, hoolimata garantiidest, mida väidetavalt on aastate jooksul komisjonile antud ja mis väidetavasti on vormistatud 2001. aasta otsuses (selle põhjendustes 4 ja 12) ning 2004. aasta otsuses (põhjendustes 5 ja 45). Äriühing väitis, et tulevase erastamise väljavaateid kasutati komisjoniga suhtlemisel kauplemisvahendina, et saada luba maksta Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse hüvitist kuni 2008. aastani.

| (265) | Mis puudutab sildumise eesõigust, tsiteeris ettevõtja Itaalia konkurentsiameti kahte otsust (segnalazioni), märkides, et sellel eesõigusel võib olla negatiivne mõju konkurentsile, eriti kui abisaajal on ainuõigus sildumisaegadele, mis on majanduslikust seisukohast kõige väärtuslikumad. Ettevõtja ei vaidlustanud komisjoni esialgset seisukohta, et meede ei ole riigiabi, kuna sellega ei kaasne riigi rahaliste vahendite kaotust. Samas väitis Grandi Navi Veloci, et sildumise eesõiguse üleminek endise Tirrenia kontserni äriühingute uutele omanikele, nagu on ette nähtud 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikega 21, on juba iseenesest merekabotaaži määruse artikli 4 rikkumine. |
| --- | --- |

(265)

Mis puudutab sildumise eesõigust, tsiteeris ettevõtja Itaalia konkurentsiameti kahte otsust (segnalazioni), märkides, et sellel eesõigusel võib olla negatiivne mõju konkurentsile, eriti kui abisaajal on ainuõigus sildumisaegadele, mis on majanduslikust seisukohast kõige väärtuslikumad. Ettevõtja ei vaidlustanud komisjoni esialgset seisukohta, et meede ei ole riigiabi, kuna sellega ei kaasne riigi rahaliste vahendite kaotust. Samas väitis Grandi Navi Veloci, et sildumise eesõiguse üleminek endise Tirrenia kontserni äriühingute uutele omanikele, nagu on ette nähtud 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikega 21, on juba iseenesest merekabotaaži määruse artikli 4 rikkumine.

segnalazioni

| (266) | GNV esitas komisjoni taotlusel ka üksikasjalikud andmed oma tegevuse kohta Tirrenia/CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavatel liinidel. GNV selgitas eelkõige, et ta teenindab järgmisi liine:






  — | Genova – Porto Torres: 2009. ja 2010. aastal aasta ringi, alates 1. jaanuarist 2011 kuni 5. novembrini 2011 ning 30. märtsist 2012 kuni 16. septembrini 2012; |
| --- | --- | --- |

(266)

GNV esitas komisjoni taotlusel ka üksikasjalikud andmed oma tegevuse kohta Tirrenia/CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavatel liinidel. GNV selgitas eelkõige, et ta teenindab järgmisi liine:

—

Genova – Porto Torres: 2009. ja 2010. aastal aasta ringi, alates 1. jaanuarist 2011 kuni 5. novembrini 2011 ning 30. märtsist 2012 kuni 16. septembrini 2012;

| — | Genova–Olbia (ainult kõrghooajal): 22. maist 2009 kuni 5. oktoobrini 2009, 28. maist 2010 kuni 3. oktoobrini 2010, 27. maist 2011 kuni 18. septembrini 2011 ning 1. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012; |
| --- | --- |

—

Genova–Olbia (ainult kõrghooajal): 22. maist 2009 kuni 5. oktoobrini 2009, 28. maist 2010 kuni 3. oktoobrini 2010, 27. maist 2011 kuni 18. septembrini 2011 ning 1. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012;

| — | Napoli–Palermo: 2009. ja 2010. aastal ta sellel liinil ei tegutsenud, 2011. aastal maist detsembrini ja 2012. aastal kogu aasta. |
| --- | --- |

—

Napoli–Palermo: 2009. ja 2010. aastal ta sellel liinil ei tegutsenud, 2011. aastal maist detsembrini ja 2012. aastal kogu aasta.

| (267) | Genova – Porto Torrese liini kohta märkis GNV, et ta vähendas oma teenuseid (sealhulgas nende sagedust) 2012. aastal pärast Saremari turuletulekut. Napoli–Palermo liini hakkas GNV 2012. aastal teenindama aasta ringi kaks korda ööpäevas (üks öine ja üks päevane väljumine). GNV väitis, et tema teenused nendel liinidel on võrdväärsed Tirrenia/CINi pakutavate teenustega. GNV vastustest selgus ka see, et Napoli–Palermo liinil kasutas ta järgmisi laevu: SNAV Sardegna (ehitatud 1989. aastal), SNAV Campania (ehitatud 1974. aastal), SNAV Lazio (ehitatud 1989. aastal) ja alles 2011. aastal ka Finn Forest (ehitatud 1978. aastal). |
| --- | --- |

(267)

Genova – Porto Torrese liini kohta märkis GNV, et ta vähendas oma teenuseid (sealhulgas nende sagedust) 2012. aastal pärast Saremari turuletulekut. Napoli–Palermo liini hakkas GNV 2012. aastal teenindama aasta ringi kaks korda ööpäevas (üks öine ja üks päevane väljumine). GNV väitis, et tema teenused nendel liinidel on võrdväärsed Tirrenia/CINi pakutavate teenustega. GNV vastustest selgus ka see, et Napoli–Palermo liinil kasutas ta järgmisi laevu: SNAV Sardegna (ehitatud 1989. aastal), SNAV Campania (ehitatud 1974. aastal), SNAV Lazio (ehitatud 1989. aastal) ja alles 2011. aastal ka Finn Forest (ehitatud 1978. aastal).

6.   GRIMALDI ESITATUD TEAVE

GRIMALDI ESITATUD TEAVE

| (268) | Grimaldi esitas mitu korda märkusi, iga kord huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta oma seisukohtade avaldamiseks määratud tähtajast hiljem. Ühelgi korral ei esitatud märkusi nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 24 lõikes 2 osutatud kohustuslikul kaebuse vormil (93). Sellest hoolimata esitab komisjon järgmistes punktides kokkuvõtlikult need väited ja annab neile vastuse punktis 7.4. |
| --- | --- |

(268)

Grimaldi esitas mitu korda märkusi, iga kord huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta oma seisukohtade avaldamiseks määratud tähtajast hiljem. Ühelgi korral ei esitatud märkusi nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 24 lõikes 2 osutatud kohustuslikul kaebuse vormil (93). Sellest hoolimata esitab komisjon järgmistes punktides kokkuvõtlikult need väited ja annab neile vastuse punktis 7.4.

93

6.1.   Esimene esitamine (2016. aasta veebruar)

Esimene esitamine (2016. aasta veebruar)

| (269) | Grimaldi esitas 12. veebruaril 2016 komisjonile märkusi uue lepingu alusel CINile antud hüvitise ja turgu valitseva seisundi väidetava kuritarvitamise kohta (ELi toimimise lepingu artikli 102 alusel), lisamata aga tõendavaid dokumente. Kiri saadeti ka Itaalia konkurentsiametile. Käesoleva otsuse seisukohast kõige olulisemad elemendid on kokkuvõtlikult esitatud allpool. |
| --- | --- |

(269)

Grimaldi esitas 12. veebruaril 2016 komisjonile märkusi uue lepingu alusel CINile antud hüvitise ja turgu valitseva seisundi väidetava kuritarvitamise kohta (ELi toimimise lepingu artikli 102 alusel), lisamata aga tõendavaid dokumente. Kiri saadeti ka Itaalia konkurentsiametile. Käesoleva otsuse seisukohast kõige olulisemad elemendid on kokkuvõtlikult esitatud allpool.

| (270) | Kirjas käsitletud riigiabi elementide kohta väitis Grimaldi, et CINile makstakse väidetavate avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest liiga palju hüvitist. Grimaldi esitas järgmised argumendid. |
| --- | --- |

(270)

Kirjas käsitletud riigiabi elementide kohta väitis Grimaldi, et CINile makstakse väidetavate avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest liiga palju hüvitist. Grimaldi esitas järgmised argumendid.

| (271) | Esiteks arvutati kindlasummaline hüvitis välja kulusid, eelkõige kütusekulusid käsitlevate väidetavalt aegunud ja ekslike eelduste alusel. Grimaldi leidis eelkõige, et kütusekulud, mis moodustavad umbkaudu 30 % veokuludest, vähenesid aastatel 2012–2016 järsult, nii et hüvitist oleks tema arvates tulnud vastavalt kohandada (st vähendada) (94). |
| --- | --- |

(271)

Esiteks arvutati kindlasummaline hüvitis välja kulusid, eelkõige kütusekulusid käsitlevate väidetavalt aegunud ja ekslike eelduste alusel. Grimaldi leidis eelkõige, et kütusekulud, mis moodustavad umbkaudu 30 % veokuludest, vähenesid aastatel 2012–2016 järsult, nii et hüvitist oleks tema arvates tulnud vastavalt kohandada (st vähendada) (94).

94

| (272) | Teiseks väitis Grimaldi ka seda, et CINi arvukad agressiivsed turustusalgatused ja allahindlused olid võimalikud üksnes uuest lepingust tuleneva ülemäärase hüvitamise tagajärjel. Grimaldi tõstis eelkõige esile asjaolu, et 2016. aasta veebruaris tegid CIN ja Moby kaks identset sooduspakkumist, mis seega osutas, et nii CIN kui ka Moby tegutsesid peaasjalikult integreeritud äristrateegia järgi ning et CIN ristsubsideeris uuest lepingust tuleneva väidetava ülemäärase hüvitisega Moby pakkumisi ja sooduskampaaniaid. |
| --- | --- |

(272)

Teiseks väitis Grimaldi ka seda, et CINi arvukad agressiivsed turustusalgatused ja allahindlused olid võimalikud üksnes uuest lepingust tuleneva ülemäärase hüvitamise tagajärjel. Grimaldi tõstis eelkõige esile asjaolu, et 2016. aasta veebruaris tegid CIN ja Moby kaks identset sooduspakkumist, mis seega osutas, et nii CIN kui ka Moby tegutsesid peaasjalikult integreeritud äristrateegia järgi ning et CIN ristsubsideeris uuest lepingust tuleneva väidetava ülemäärase hüvitisega Moby pakkumisi ja sooduskampaaniaid.

| (273) | Kolmandaks juhtis Grimaldi tähelepanu sellele, et mõnes uue lepinguga hõlmatud liinil tegutses CIN tegelikult monopolistina, samal ajal kui teistel liinidel oli peamine konkurent Moby ise. Seepärast väidab Grimaldi, et kuna Onorato Partecipazioni sai Itaalia konkurentsiameti resolutsiooniga nr 25773 võimaldatud omandamise tulemusena ainukontrolli nii CINi kui ka Moby üle, kadus tegelikult CINi jaoks konkurents liinidel, kus varem oli Moby tema ainus konkurent. Grimaldi seisukoha järgi tuleks seetõttu vähendada uue lepingu kohase CINi hüvitise arvutusse lisatud riskipreemiat, kuna selle eesmärk oli hüvitada CINi võetud lisarisk nendel liinidel, kus ta ei täida avalike teenuste osutamise kohustust ainuõiguse tingimustel. Lisaks rõhutas Grimaldi, et Itaalia konkurentsiameti otsuse nr 25773 punktides 47 ja 56 peeti asjaolu, et CIN saab oma avalike teenuste osutamise kohustuste tõttu „suuri riiklikke toetusi“, takistuseks, mis seisab potentsiaalsete konkurentide pääsu ees turule, kus CINi/Moby kontsentratsioon lõi tegelikult monopoolsele seisundile vastava turgu valitseva seisundi (95). |
| --- | --- |

(273)

Kolmandaks juhtis Grimaldi tähelepanu sellele, et mõnes uue lepinguga hõlmatud liinil tegutses CIN tegelikult monopolistina, samal ajal kui teistel liinidel oli peamine konkurent Moby ise. Seepärast väidab Grimaldi, et kuna Onorato Partecipazioni sai Itaalia konkurentsiameti resolutsiooniga nr 25773 võimaldatud omandamise tulemusena ainukontrolli nii CINi kui ka Moby üle, kadus tegelikult CINi jaoks konkurents liinidel, kus varem oli Moby tema ainus konkurent. Grimaldi seisukoha järgi tuleks seetõttu vähendada uue lepingu kohase CINi hüvitise arvutusse lisatud riskipreemiat, kuna selle eesmärk oli hüvitada CINi võetud lisarisk nendel liinidel, kus ta ei täida avalike teenuste osutamise kohustust ainuõiguse tingimustel. Lisaks rõhutas Grimaldi, et Itaalia konkurentsiameti otsuse nr 25773 punktides 47 ja 56 peeti asjaolu, et CIN saab oma avalike teenuste osutamise kohustuste tõttu „suuri riiklikke toetusi“, takistuseks, mis seisab potentsiaalsete konkurentide pääsu ees turule, kus CINi/Moby kontsentratsioon lõi tegelikult monopoolsele seisundile vastava turgu valitseva seisundi (95).

95

| (274) | Grimaldi leidis ka, et vähemalt mõnel liinil, kus konkurendid tegutsesid, puudub tegelik vajadus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste järele, eriti Genova–Olbia ja Civitavecchia–Olbia liinil, kus tegutseb ka Moby. Grimaldi sõnul viitab see sellele, et CINi ja Moby ühine tegutsemine mõlemal liinil oli piisavalt stabiilne, et seada kahtluse alla vajadus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste järele, vähemalt neil aastatel. |
| --- | --- |

(274)

Grimaldi leidis ka, et vähemalt mõnel liinil, kus konkurendid tegutsesid, puudub tegelik vajadus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste järele, eriti Genova–Olbia ja Civitavecchia–Olbia liinil, kus tegutseb ka Moby. Grimaldi sõnul viitab see sellele, et CINi ja Moby ühine tegutsemine mõlemal liinil oli piisavalt stabiilne, et seada kahtluse alla vajadus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste järele, vähemalt neil aastatel.

| (275) | Mis puudutab turgu valitseva seisundi väidetavat kuritarvitamist, toob Grimaldi esile mitu kuritarvituslikku ja survestavat turutava, mida CIN ja Moby on transpordisektoris väidetavalt järginud oma klientide suhtes, kes just hakkasid mitmel liinil kasutama Moby ja CINi konkurentide teenuseid. Grimaldi juhib tähelepanu ka sellele, et uue lepingu kohaselt CINile makstud väidetavalt ülemäärane hüvitis andis talle rahalised võimalused võtta kasutusele piiravaid tavasid võimalike turule sisenejate vastu. |
| --- | --- |

(275)

Mis puudutab turgu valitseva seisundi väidetavat kuritarvitamist, toob Grimaldi esile mitu kuritarvituslikku ja survestavat turutava, mida CIN ja Moby on transpordisektoris väidetavalt järginud oma klientide suhtes, kes just hakkasid mitmel liinil kasutama Moby ja CINi konkurentide teenuseid. Grimaldi juhib tähelepanu ka sellele, et uue lepingu kohaselt CINile makstud väidetavalt ülemäärane hüvitis andis talle rahalised võimalused võtta kasutusele piiravaid tavasid võimalike turule sisenejate vastu.

| (276) | Kõigele lisaks väitis Grimaldi, et CINile antud abi on ebaseaduslik, kuna Itaalia ei järginud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud ooteaja kohustust, ning soovitas komisjonil võtta vastu otsus, millega kohustatakse Itaaliat peatama abi maksmine ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõudma (vähemalt väidetava ülemäärase hüvitamise osa) vastavalt määruse (EL) 2015/1589 artiklile 13. |
| --- | --- |

(276)

Kõigele lisaks väitis Grimaldi, et CINile antud abi on ebaseaduslik, kuna Itaalia ei järginud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud ooteaja kohustust, ning soovitas komisjonil võtta vastu otsus, millega kohustatakse Itaaliat peatama abi maksmine ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõudma (vähemalt väidetava ülemäärase hüvitamise osa) vastavalt määruse (EL) 2015/1589 artiklile 13.

6.2.   Itaalia konkurentsiameti 28. märtsi 2018. aasta resolutsioon nr 27053

Itaalia konkurentsiameti 28. märtsi 2018. aasta resolutsioon nr 27053

| (277) | Itaalia konkurentsiamet avaldas 28. märtsil 2018 Grimaldi kirja peale oma resolutsiooni nr 27053 (vt põhjendus 269), kus ta järeldas, et 28. septembri 2015. aasta ja resolutsiooni vastuvõtmise kuupäeva (s.o 28. veebruar 2018) vahelisel ajal on nii CIN kui ka Moby kuritarvitanud oma turgu valitsevat seisundit, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 102 punktis b, mitmel kaubaveo- ja segaveoliinil Itaalia mandriosa ja Sardiinia vahel, sealhulgas järgmistel liinidel:






  1) | Genova – Porto Torrese liin, |
| --- | --- | --- |

(277)

Itaalia konkurentsiamet avaldas 28. märtsil 2018 Grimaldi kirja peale oma resolutsiooni nr 27053 (vt põhjendus 269), kus ta järeldas, et 28. septembri 2015. aasta ja resolutsiooni vastuvõtmise kuupäeva (s.o 28. veebruar 2018) vahelisel ajal on nii CIN kui ka Moby kuritarvitanud oma turgu valitsevat seisundit, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 102 punktis b, mitmel kaubaveo- ja segaveoliinil Itaalia mandriosa ja Sardiinia vahel, sealhulgas järgmistel liinidel:

1)

Genova – Porto Torrese liin,

| 2) | Olbia–Genova liin, |
| --- | --- |

2)

Olbia–Genova liin,

| 3) | Olbia–Civitavecchia liin, |
| --- | --- |

3)

Olbia–Civitavecchia liin,

| 4) | Livorno–Cagliari liin, |
| --- | --- |

4)

Livorno–Cagliari liin,

| 5) | Cagliari–Civitavecchia liin. |
| --- | --- |

5)

Cagliari–Civitavecchia liin.

| (278) | Konkurentsivastane käitumine leidis aset viiel eespool nimetatud liinil, mis on hõlmatud uue lepinguga, ajal, millal kehtisid asjaomased avalike teenuste osutamise kohustused. Sellise käitumise hulka kuulus veo, sh kiiresti riknevate kaupade veo teenuste osutajatele laevadele juurdepääsu keelamine. Konkurentsieeskirjade rikkumise eest pidid CIN ja Moby maksma trahvi 29 202 673,73 eurot. |
| --- | --- |

(278)

Konkurentsivastane käitumine leidis aset viiel eespool nimetatud liinil, mis on hõlmatud uue lepinguga, ajal, millal kehtisid asjaomased avalike teenuste osutamise kohustused. Sellise käitumise hulka kuulus veo, sh kiiresti riknevate kaupade veo teenuste osutajatele laevadele juurdepääsu keelamine. Konkurentsieeskirjade rikkumise eest pidid CIN ja Moby maksma trahvi 29 202 673,73 eurot.

| (279) | Itaalia konkurentsiameti resolutsioon nr 27 053 kaevati edasi piirkondlikku halduskohtusse (Tribunale Amministrativo Regionale, edaspidi „TAR“) ja trahvi sissenõudmine peatati vastavalt. TAR võttis 4. juunil 2019 vastu otsuse nr 7175/2019, millega tühistas osaliselt Itaalia konkurentsiameti otsuse nr 27 053 ja nõudis, et konkurentsiamet alustaks uurimist uuesti ja arvutaks trahvi ümber. |
| --- | --- |

(279)

Itaalia konkurentsiameti resolutsioon nr 27 053 kaevati edasi piirkondlikku halduskohtusse (Tribunale Amministrativo Regionale, edaspidi „TAR“) ja trahvi sissenõudmine peatati vastavalt. TAR võttis 4. juunil 2019 vastu otsuse nr 7175/2019, millega tühistas osaliselt Itaalia konkurentsiameti otsuse nr 27 053 ja nõudis, et konkurentsiamet alustaks uurimist uuesti ja arvutaks trahvi ümber.

Tribunale Amministrativo Regionale

6.3.   Teine esitamine (2018. aasta mai)

Teine esitamine (2018. aasta mai)

| (280) | Grimaldi esitas 29. mail 2018 komisjonile uusi märkusi, tuginedes enamjaolt Itaalia konkurentsiameti resolutsioonile nr 27053, ja kordas juba esimesel korral esitatud väiteid ning lisas nende toetuseks mõned täiendavad argumendid, mis on kokkuvõtlikult esitatud allpool. |
| --- | --- |

(280)

Grimaldi esitas 29. mail 2018 komisjonile uusi märkusi, tuginedes enamjaolt Itaalia konkurentsiameti resolutsioonile nr 27053, ja kordas juba esimesel korral esitatud väiteid ning lisas nende toetuseks mõned täiendavad argumendid, mis on kokkuvõtlikult esitatud allpool.

| (281) | Esiteks teatas Grimaldi uue lepingu kohase väidetava ülemäärase hüvitamise kohta, et Itaalia transpordiministeerium väidetavalt kritiseeris põhjenduses 272 kirjeldatud tava, kuna see võib seada ohtu uue lepingu rahalise jätkusuutlikkuse ja kujutada endast väidetavalt sobimatut kulude ja tulude segiajamist kahe äriühingu vahel. Grimaldi järeldas selle põhjal ka, et CIN ei ole järginud raamatupidamisarvestuse lahususe nõuet. |
| --- | --- |

(281)

Esiteks teatas Grimaldi uue lepingu kohase väidetava ülemäärase hüvitamise kohta, et Itaalia transpordiministeerium väidetavalt kritiseeris põhjenduses 272 kirjeldatud tava, kuna see võib seada ohtu uue lepingu rahalise jätkusuutlikkuse ja kujutada endast väidetavalt sobimatut kulude ja tulude segiajamist kahe äriühingu vahel. Grimaldi järeldas selle põhjal ka, et CIN ei ole järginud raamatupidamisarvestuse lahususe nõuet.

| (282) | Teiseks väitis Grimaldi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse kohta, et mõnda avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud liini teenindab mitu ettevõtjat, ja seadis seega kahtluse alla tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu. Grimaldi väitis eelkõige, et Moby, GNV, Forship, Grendi ja Grimaldi ise teenindavad aasta ringi eri aegadel liine, mida võib pidada samaväärseks CINi poolt uue lepingu alusel teenindavate liinidega (ainult selle vahega, et mõnikord suunduvad liinid eri sadamatesse). |
| --- | --- |

(282)

Teiseks väitis Grimaldi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse kohta, et mõnda avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud liini teenindab mitu ettevõtjat, ja seadis seega kahtluse alla tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu. Grimaldi väitis eelkõige, et Moby, GNV, Forship, Grendi ja Grimaldi ise teenindavad aasta ringi eri aegadel liine, mida võib pidada samaväärseks CINi poolt uue lepingu alusel teenindavate liinidega (ainult selle vahega, et mõnikord suunduvad liinid eri sadamatesse).

| (283) | Lisaks väitis Grimaldi, et CIN on lepingu tingimusi korduvalt rikkunud. Täpsemalt öeldes nähtub Itaalia konkurentsiameti otsusest nr 27 053, et mitmel Sardiiniasse suunduval ja sealt väljuval liinil, mis on hõlmatud avalike teenuste osutamise kohustustega, keelduti süstemaatiliselt veoettevõtjaid pardale lubamast või nende suhtes kohaldati kahjulikke turutingimusi, et takistada mõnel neist liinidest uute tulijate turule sisenemist, sealhulgas Grimaldit ennast ja Grendit. Olenemata turgu valitseva seisundi kuritarvitamisest leidis Grimaldi, et see näitab, et CIN ei osuta tegelikult tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust, vähemalt kaubaveo puhul, kuna ta ei taga nendele veoettevõtjatele eri piirkondi ühendavat liiklust. Grimaldi leiab hoopis, et CIN lihtsalt kasutab koos Mobyga avaliku teenuse hüvitist turgu valitseva seisundi kuritarvitamiseks. |
| --- | --- |

(283)

Lisaks väitis Grimaldi, et CIN on lepingu tingimusi korduvalt rikkunud. Täpsemalt öeldes nähtub Itaalia konkurentsiameti otsusest nr 27 053, et mitmel Sardiiniasse suunduval ja sealt väljuval liinil, mis on hõlmatud avalike teenuste osutamise kohustustega, keelduti süstemaatiliselt veoettevõtjaid pardale lubamast või nende suhtes kohaldati kahjulikke turutingimusi, et takistada mõnel neist liinidest uute tulijate turule sisenemist, sealhulgas Grimaldit ennast ja Grendit. Olenemata turgu valitseva seisundi kuritarvitamisest leidis Grimaldi, et see näitab, et CIN ei osuta tegelikult tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust, vähemalt kaubaveo puhul, kuna ta ei taga nendele veoettevõtjatele eri piirkondi ühendavat liiklust. Grimaldi leiab hoopis, et CIN lihtsalt kasutab koos Mobyga avaliku teenuse hüvitist turgu valitseva seisundi kuritarvitamiseks.

| (284) | Kolmandaks leidis Grimaldi, et Tirrenia äriüksuse eest tasutava hinna esimese osa ehk 55 miljoni euro maksmisega viivitamine annab CINile lisaeelise (vt põhjenduse 88 punkt b). |
| --- | --- |

(284)

Kolmandaks leidis Grimaldi, et Tirrenia äriüksuse eest tasutava hinna esimese osa ehk 55 miljoni euro maksmisega viivitamine annab CINile lisaeelise (vt põhjenduse 88 punkt b).

6.4.   Kolmas esitamine (2018. aasta september)

Kolmas esitamine (2018. aasta september)

| (285) | Grimaldi esitas 18. septembril 2018 uusi märkusi, mis oli adresseeritud Itaalia transpordiministeeriumile, konkurentsiametile ja komisjonile. Sel korral teavitas Grimaldi transpordiministeeriumit ja konkurentsiametit CINi ja Moby kavandatavast ühinemisest ning palus Itaalia ametiasutustel nende vastavates pädevusvaldkondades sekkuda. Moby kontsern teatas sellest ühinemisest oma 30. juunil 2018 esitatud poolaastaaruandes, kus ta märkis, et asjaomane dokument sõlmitakse 2018. aasta novembriks ja ühinemine jõustub 1. jaanuaril 2018 (vt põhjendus 83). |
| --- | --- |

(285)

Grimaldi esitas 18. septembril 2018 uusi märkusi, mis oli adresseeritud Itaalia transpordiministeeriumile, konkurentsiametile ja komisjonile. Sel korral teavitas Grimaldi transpordiministeeriumit ja konkurentsiametit CINi ja Moby kavandatavast ühinemisest ning palus Itaalia ametiasutustel nende vastavates pädevusvaldkondades sekkuda. Moby kontsern teatas sellest ühinemisest oma 30. juunil 2018 esitatud poolaastaaruandes, kus ta märkis, et asjaomane dokument sõlmitakse 2018. aasta novembriks ja ühinemine jõustub 1. jaanuaril 2018 (vt põhjendus 83).

| (286) | Grimaldi väitis, et ühinemine on vastuolus Itaalia konkurentsiameti 23. septembri 2013. aasta otsusega, milles väidetakse, et Moby ja CINi ühinemine rikub CINi seaduse nr 287/90 artikli 8 lõike 2a (mis lisati seaduse 57/2001 artikli 11 lõikega 3) (96) kohast „äriühingute lahususe“ tagamise kohustust. Selle sätte kohaselt ei saa üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutada ja äritegevust teostada üks ja sama äriühing, vaid seda peaksid tegema eraldi ettevõtjad (isegi kui nad kuuluvad samasse kontserni). Sel põhjusel palus Grimaldi Itaalia konkurentsiametil sekkuda, et karistada kahte äriühingut artikli 8 lõike 2f kohaselt, tuginedes ka varasemale sarnastes juhtumites otsuste tegemise tavale. |
| --- | --- |

(286)

Grimaldi väitis, et ühinemine on vastuolus Itaalia konkurentsiameti 23. septembri 2013. aasta otsusega, milles väidetakse, et Moby ja CINi ühinemine rikub CINi seaduse nr 287/90 artikli 8 lõike 2a (mis lisati seaduse 57/2001 artikli 11 lõikega 3) (96) kohast „äriühingute lahususe“ tagamise kohustust. Selle sätte kohaselt ei saa üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutada ja äritegevust teostada üks ja sama äriühing, vaid seda peaksid tegema eraldi ettevõtjad (isegi kui nad kuuluvad samasse kontserni). Sel põhjusel palus Grimaldi Itaalia konkurentsiametil sekkuda, et karistada kahte äriühingut artikli 8 lõike 2f kohaselt, tuginedes ka varasemale sarnastes juhtumites otsuste tegemise tavale.

96

| (287) | Lisaks väitis Grimaldi, et ühinemisega rikutakse 18. juuli 2012. aasta lepingut. Grimaldi märkis eelkõige, et ühinemine rikub nõuet pidada eraldi ja analüütilist raamatupidamisarvestust iga avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatava liini kulude ja tulude kohta. Grimaldi väitel tuleb uue lepingu artiklist 22 tulenevalt seda nõuet lugeda, võttes arvesse seaduse nr 287/90 artikli 8 lõiget 2a, kus nõutakse äriühingute täielikku lahus hoidmist, mitte lihtsalt nende eraldi raamatupidamisarvestust. Grimaldi väitis, et ühinemine võimaldab CINil ristsubsideerida tema enda või Moby osutatavaid äriteenuseid ja takistab ministeeriumil nõuetekohaselt kontrollida riiklike toetuste kasutamist. |
| --- | --- |

(287)

Lisaks väitis Grimaldi, et ühinemisega rikutakse 18. juuli 2012. aasta lepingut. Grimaldi märkis eelkõige, et ühinemine rikub nõuet pidada eraldi ja analüütilist raamatupidamisarvestust iga avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatava liini kulude ja tulude kohta. Grimaldi väitel tuleb uue lepingu artiklist 22 tulenevalt seda nõuet lugeda, võttes arvesse seaduse nr 287/90 artikli 8 lõiget 2a, kus nõutakse äriühingute täielikku lahus hoidmist, mitte lihtsalt nende eraldi raamatupidamisarvestust. Grimaldi väitis, et ühinemine võimaldab CINil ristsubsideerida tema enda või Moby osutatavaid äriteenuseid ja takistab ministeeriumil nõuetekohaselt kontrollida riiklike toetuste kasutamist.

| (288) | Kõigele lisaks nõudis Grimaldi, et komisjon lõpetaks ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(288)

Kõigele lisaks nõudis Grimaldi, et komisjon lõpetaks ametliku uurimismenetluse.

6.5.   Lisateabe esitamine (2018. aasta oktoober ja november)

Lisateabe esitamine (2018. aasta oktoober ja november)

| (289) | Grimaldi esitas 9. oktoobril 2018 Itaalia transpordiministeeriumile ja konkurentsiametile veel märkusi ning saatis komisjonile teavitamise eesmärgil selle kirja koopia. Selles kirjas keskendus Grimaldi Moby ja CINi väljakuulutatud hinnatõusudele, mille väidetav eesmärk oli kompenseerida kütusekulude suurenemist. Grimaldi osutas, et hinnatõusud on järsemad seal, kus Moby/CIN tegutseb väidetavalt monopolistina (Genova–Olbia ja Genova – Porto Torrese liin), ja väiksemad seal, kus Moby/CIN konkureerib Grimaldiga (Napoli–Catania liin, kui Grimaldi teenindab Salerno–Catania liini). Lisaks märkis Grimaldi, et hinnatõusud ei ole liini pikkusega proportsionaalsed, nagu peaks olema, kui nende eesmärk oleks tõepoolest lahendada kütusekulude suurenemist. Neil põhjustel palus Grimaldi, et






  a) | Itaalia konkurentsiamet kontrolliks Moby ja CINi hinnatõusude väidetavat kuritarvituslikku ja konkurentsivastast olemust (mis väidetavalt tähendab konkurentsiameti 28. veebruari 2018. aasta otsuse nr 27053 tingimuste rikkumist); |
| --- | --- | --- |

(289)

Grimaldi esitas 9. oktoobril 2018 Itaalia transpordiministeeriumile ja konkurentsiametile veel märkusi ning saatis komisjonile teavitamise eesmärgil selle kirja koopia. Selles kirjas keskendus Grimaldi Moby ja CINi väljakuulutatud hinnatõusudele, mille väidetav eesmärk oli kompenseerida kütusekulude suurenemist. Grimaldi osutas, et hinnatõusud on järsemad seal, kus Moby/CIN tegutseb väidetavalt monopolistina (Genova–Olbia ja Genova – Porto Torrese liin), ja väiksemad seal, kus Moby/CIN konkureerib Grimaldiga (Napoli–Catania liin, kui Grimaldi teenindab Salerno–Catania liini). Lisaks märkis Grimaldi, et hinnatõusud ei ole liini pikkusega proportsionaalsed, nagu peaks olema, kui nende eesmärk oleks tõepoolest lahendada kütusekulude suurenemist. Neil põhjustel palus Grimaldi, et

a)

Itaalia konkurentsiamet kontrolliks Moby ja CINi hinnatõusude väidetavat kuritarvituslikku ja konkurentsivastast olemust (mis väidetavalt tähendab konkurentsiameti 28. veebruari 2018. aasta otsuse nr 27053 tingimuste rikkumist);

| b) | Itaalia konkurentsiamet peataks ühinemise, kus Moby liidetakse CINiga (nagu ta nõudis juba oma varasemas, 18. septembri 2018. aasta seisukohas); |
| --- | --- |

b)

Itaalia konkurentsiamet peataks ühinemise, kus Moby liidetakse CINiga (nagu ta nõudis juba oma varasemas, 18. septembri 2018. aasta seisukohas);

| c) | transpordiministeerium kontrolliks CINi hinnatõusude vastavust uue lepingu tingimustele. |
| --- | --- |

c)

transpordiministeerium kontrolliks CINi hinnatõusude vastavust uue lepingu tingimustele.

| (290) | 20. novembril 2018 esitas Grimaldi Itaalia konkurentsiametile veel kord märkusi ning saatis selle kirja koopia Itaalia transpordiministeeriumile ja komisjonile. Selles kirjas kordas Grimaldi Itaalia konkurentsiametile esitatud taotlust peatada Moby ja CINi kavandatud ühinemine. Grimaldi möönis, et ühinemiseks ei ole vaja Itaalia konkurentsiameti eelnevat luba, kuna tegemist on üksnes kontsernisisese restruktureerimisega. Sellegipoolest väitis Grimaldi, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja äritegevuse kulude ja tulude omavaheline segiajamine suureneb pärast ühinemist veelgi. Oma väidete kinnitamiseks viitas Grimaldi kahele kirjale, mille transpordiministeerium saatis CINile viimase ja Moby ühiste turustuspakkumiste ning nende võimaliku mõju kohta uue lepingu finantstasakaalule. |
| --- | --- |

(290)

20. novembril 2018 esitas Grimaldi Itaalia konkurentsiametile veel kord märkusi ning saatis selle kirja koopia Itaalia transpordiministeeriumile ja komisjonile. Selles kirjas kordas Grimaldi Itaalia konkurentsiametile esitatud taotlust peatada Moby ja CINi kavandatud ühinemine. Grimaldi möönis, et ühinemiseks ei ole vaja Itaalia konkurentsiameti eelnevat luba, kuna tegemist on üksnes kontsernisisese restruktureerimisega. Sellegipoolest väitis Grimaldi, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja äritegevuse kulude ja tulude omavaheline segiajamine suureneb pärast ühinemist veelgi. Oma väidete kinnitamiseks viitas Grimaldi kahele kirjale, mille transpordiministeerium saatis CINile viimase ja Moby ühiste turustuspakkumiste ning nende võimaliku mõju kohta uue lepingu finantstasakaalule.

7.   HINDAMINE

HINDAMINE

7.1.   Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (291) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(291)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (292) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluv meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peaks meede






  a) | olema saadud liikmesriigilt või riigi ressurssidest, |
| --- | --- | --- |

(292)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluv meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peaks meede

a)

olema saadud liikmesriigilt või riigi ressurssidest,

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi, |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi,

| d) | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (293) | Komisjon märgib, et sildumise eesõigus, mis kehtib ainult avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel, on lahutamatult seotud Tirrenia ja selle omandaja CINi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Seetõttu hinnatakse seda meedet koos neile äriühingutele makstava avaliku teenuse hüvitisega (vt punktid 7.1.1 ja 7.1.3). |
| --- | --- |

(293)

Komisjon märgib, et sildumise eesõigus, mis kehtib ainult avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel, on lahutamatult seotud Tirrenia ja selle omandaja CINi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Seetõttu hinnatakse seda meedet koos neile äriühingutele makstava avaliku teenuse hüvitisega (vt punktid 7.1.1 ja 7.1.3).

| (294) | Lisaks sellele märgib komisjon, et Itaalia ja CINi vahelist uut lepingut tuleks hinnata koos Tirrenia äriüksuse erastamisega (sealhulgas ostuhinna osa tasumise edasilükkamisega). Selline ühine hindamine on asjakohane, sest põhimõtteliselt korraldas Itaalia avaliku teenindamise lepingu (st uue lepingu) pakkumismenetluse, mille võitnud pakkuja pidi omandama Tirrenialt hulga varasid (peamiselt laevu), mis on vajalikud avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(294)

Lisaks sellele märgib komisjon, et Itaalia ja CINi vahelist uut lepingut tuleks hinnata koos Tirrenia äriüksuse erastamisega (sealhulgas ostuhinna osa tasumise edasilükkamisega). Selline ühine hindamine on asjakohane, sest põhimõtteliselt korraldas Itaalia avaliku teenindamise lepingu (st uue lepingu) pakkumismenetluse, mille võitnud pakkuja pidi omandama Tirrenialt hulga varasid (peamiselt laevu), mis on vajalikud avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks.

7.1.1.   Tirrenia ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

Tirrenia ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

7.1.1.1.   Riiklikud rahalised vahendid

Riiklikud rahalised vahendid

| (295) | Riigiabiks liigitamiseks peab meede olema riigiga seostatav ja pärinema otseselt või kaudselt riiklikest rahalistest vahenditest. |
| --- | --- |

(295)

Riigiabiks liigitamiseks peab meede olema riigiga seostatav ja pärinema otseselt või kaudselt riiklikest rahalistest vahenditest.

| (296) | Itaalia riik usaldas Tirreniale esialgses lepingus, mida pikendati, nimetatud mereveoliinide teenindamise. Esialgne leping sõlmiti riigiga ja sellest tuleneva Tirreniale ette nähtud avaliku teenuse hüvitise maksab riik oma eelarvest. Seepärast saab Tirreniale makstud avaliku teenuse hüvitist seostada riigiga ja seda antakse riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(296)

Itaalia riik usaldas Tirreniale esialgses lepingus, mida pikendati, nimetatud mereveoliinide teenindamise. Esialgne leping sõlmiti riigiga ja sellest tuleneva Tirreniale ette nähtud avaliku teenuse hüvitise maksab riik oma eelarvest. Seepärast saab Tirreniale makstud avaliku teenuse hüvitist seostada riigiga ja seda antakse riigi ressurssidest.

| (297) | Komisjon võtab arvesse, et Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid, kuid Tirrenia ei maksnud sildumise eesõiguse eest lisatasu. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et põhimõtteliselt oleks Itaalia võinud otsustada kehtestada sildumise eesõiguse eest lisatasu ja seda tegemata jättes on ta loobunud riigieelarvelistest tuludest. Kuna sildumise eesõigus on antud seadusega (vt põhjendus 108), saab seda seostada riigiga. |
| --- | --- |

(297)

Komisjon võtab arvesse, et Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid, kuid Tirrenia ei maksnud sildumise eesõiguse eest lisatasu. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et põhimõtteliselt oleks Itaalia võinud otsustada kehtestada sildumise eesõiguse eest lisatasu ja seda tegemata jättes on ta loobunud riigieelarvelistest tuludest. Kuna sildumise eesõigus on antud seadusega (vt põhjendus 108), saab seda seostada riigiga.

7.1.1.2.   Valikulisus

Valikulisus

| (298) | Selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see olema valikuline. Avaliku teenuse hüvitist kõnealuste mereveoteenuste osutamise eest makstakse ainult Tirreniale, seega on see valikuline. Kuna sildumise eesõigus anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale, on ka see valikuline. |
| --- | --- |

(298)

Selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see olema valikuline. Avaliku teenuse hüvitist kõnealuste mereveoteenuste osutamise eest makstakse ainult Tirreniale, seega on see valikuline. Kuna sildumise eesõigus anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale, on ka see valikuline.

7.1.1.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (299) | Komisjon tuletab meelde, et äriühingule antud avaliku teenuse hüvitised ei pruugi teatavatel rangelt määratletud tingimustel olla majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon tuletab meelde, et äriühingule antud avaliku teenuse hüvitised ei pruugi teatavatel rangelt määratletud tingimustel olla majanduslik eelis.

| (300) | Täpsemalt öeldes märkis Euroopa Kohus Altmarki kohtuotsuses, (97) et riigi sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see on käsitatav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest, mistõttu ei saa need ettevõtjad tegelikult rahalist soodustust ja see sekkumine ei anna nendele ettevõtjatele paremat konkurentsipositsiooni võrreldes nendega konkureerivate ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(300)

Täpsemalt öeldes märkis Euroopa Kohus Altmarki kohtuotsuses, (97) et riigi sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see on käsitatav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest, mistõttu ei saa need ettevõtjad tegelikult rahalist soodustust ja see sekkumine ei anna nendele ettevõtjatele paremat konkurentsipositsiooni võrreldes nendega konkureerivate ettevõtjatega.

97

| (301) | Euroopa Kohus selgitas samas ka, et selleks et sellist avaliku teenuse hüvitist ei saaks konkreetsel juhul kvalifitseerida riigiabiks, peavad olema täidetud neli kumulatiivset kriteeriumi (Altmarki kriteeriumid), mis on kokkuvõtlikult järgmised:






  1) | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema täpselt kindlaks määratud (esimene Altmarki kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(301)

Euroopa Kohus selgitas samas ka, et selleks et sellist avaliku teenuse hüvitist ei saaks konkreetsel juhul kvalifitseerida riigiabiks, peavad olema täidetud neli kumulatiivset kriteeriumi (Altmarki kriteeriumid), mis on kokkuvõtlikult järgmised:

1)

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema täpselt kindlaks määratud (esimene Altmarki kriteerium);

| 2) | parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

2)

parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium);

| 3) | hüvitis ei tohi olla suurem kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

3)

hüvitis ei tohi olla suurem kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium);

| 4) | kui avalike teenuste osutamise kohustusi täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium). |
| --- | --- |

4)

kui avalike teenuste osutamise kohustusi täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium).

| 302) | Komisjon täpsustas Altmarki kriteeriumide kohaldamist oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev teatis“) (98). |
| --- | --- |

302)

Komisjon täpsustas Altmarki kriteeriumide kohaldamist oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev teatis“) (98).

98

| (303) | Arvestades, et Altmarki kriteeriume tuleb täita kumulatiivselt, võimaldaks ühe nimetatud kriteeriumi mittejärgimine komisjonil järeldada, et hinnatav meede annab abisaajale majandusliku eelise. Selle põhjal hindab komisjon kõigepealt neljanda Altmarki kriteeriumi täitmist. |
| --- | --- |

(303)

Arvestades, et Altmarki kriteeriume tuleb täita kumulatiivselt, võimaldaks ühe nimetatud kriteeriumi mittejärgimine komisjonil järeldada, et hinnatav meede annab abisaajale majandusliku eelise. Selle põhjal hindab komisjon kõigepealt neljanda Altmarki kriteeriumi täitmist.

| (304) | Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui avaliku teenuse hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel. |
| --- | --- |

(304)

Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui avaliku teenuse hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel.

| (305) | Ühegi esialgse lepingu pikendamise puhul ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 ei valitud Tirreniat avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia riik pikendas üksnes juba kehtivat süsteemi, andes sellega eelnevalt kindlaks määratud ettevõtjale õiguse saada endiselt hüvitist avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(305)

Ühegi esialgse lepingu pikendamise puhul ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 ei valitud Tirreniat avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia riik pikendas üksnes juba kehtivat süsteemi, andes sellega eelnevalt kindlaks määratud ettevõtjale õiguse saada endiselt hüvitist avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest.

| (306) | Lisaks ei ole Itaalia ametiasutused esitanud komisjonile mingeid tõendeid selle kohta, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ning mõistlikku kasumit. Itaalia on väitnud ainult seda, et pärast 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise ülemmäära kehtestamist vähenes alates 2010. aastast Tirreniale avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis märkimisväärselt (vt põhjendus 25). Itaalia ei ole siiski näidanud, et Tirrenia poolt avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel kantud kulud olid kooskõlas keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjal tekkivate kuludega. |
| --- | --- |

(306)

Lisaks ei ole Itaalia ametiasutused esitanud komisjonile mingeid tõendeid selle kohta, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ning mõistlikku kasumit. Itaalia on väitnud ainult seda, et pärast 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise ülemmäära kehtestamist vähenes alates 2010. aastast Tirreniale avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis märkimisväärselt (vt põhjendus 25). Itaalia ei ole siiski näidanud, et Tirrenia poolt avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel kantud kulud olid kooskõlas keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjal tekkivate kuludega.

| (307) | Komisjon järeldab seetõttu, et käesoleval juhul ei ole neljas Altmarki kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(307)

Komisjon järeldab seetõttu, et käesoleval juhul ei ole neljas Altmarki kriteerium täidetud.

| (308) | Arvestades, et kõnealusel juhul ei järgita nelja Altmarki kriteeriumi kumulatiivselt, järeldab komisjon, et pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest makstud hüvitis andis Tirreniale majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(308)

Arvestades, et kõnealusel juhul ei järgita nelja Altmarki kriteeriumi kumulatiivselt, järeldab komisjon, et pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest makstud hüvitis andis Tirreniale majandusliku eelise.

| (309) | Sildumise eesõigusega seoses tuletab komisjon kõigepealt meelde, et Itaalia konkurentsiamet AGCM on vähemalt kahel korral leidnud, et sellel meetmel on majanduslik väärtus (vt põhjendus 265). Sellegipoolest ei maksa Tirrenia sildumise eesõiguse eest mingit tasu (vt põhjendus 190). Lisaks sellele märgib komisjon, et sildumise eesõigusel on vähemalt teoreetiliselt potentsiaal vähendada ettevõtja kulusid (nt kuna garanteeritud sildumine võib lühendada sadamates ooteaegu ja vähendada seega kütusekulusid) või suurendada tema tulusid (nt seetõttu, et mõnel kellaajal väljumiste järele võib tekkida suurem sõitjatepoolne nõudlus). On tõsi, et kui sildumise eesõigus võimaldab kiiremat sildumist, võivad parvlaevateenuse kasutajad eelistada parvlaevaettevõtjat, kes sellest meetmest kasu saab. Isegi kui need mõjud realiseeruvad vaid piiratud tingimustel või on suhteliselt väikesed, võib sildumise eesõigus anda Tirreniale siiski majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(309)

Sildumise eesõigusega seoses tuletab komisjon kõigepealt meelde, et Itaalia konkurentsiamet AGCM on vähemalt kahel korral leidnud, et sellel meetmel on majanduslik väärtus (vt põhjendus 265). Sellegipoolest ei maksa Tirrenia sildumise eesõiguse eest mingit tasu (vt põhjendus 190). Lisaks sellele märgib komisjon, et sildumise eesõigusel on vähemalt teoreetiliselt potentsiaal vähendada ettevõtja kulusid (nt kuna garanteeritud sildumine võib lühendada sadamates ooteaegu ja vähendada seega kütusekulusid) või suurendada tema tulusid (nt seetõttu, et mõnel kellaajal väljumiste järele võib tekkida suurem sõitjatepoolne nõudlus). On tõsi, et kui sildumise eesõigus võimaldab kiiremat sildumist, võivad parvlaevateenuse kasutajad eelistada parvlaevaettevõtjat, kes sellest meetmest kasu saab. Isegi kui need mõjud realiseeruvad vaid piiratud tingimustel või on suhteliselt väikesed, võib sildumise eesõigus anda Tirreniale siiski majandusliku eelise.

7.1.1.4.   Konkurentsile ja kaubandusele avaldatav mõju

Konkurentsile ja kaubandusele avaldatav mõju

| (310) | Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja positsiooni võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellest abist mõjutatuna (99). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul (100). |
| --- | --- |

(310)

Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja positsiooni võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellest abist mõjutatuna (99). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul (100).

99

100

| (311) | Käesoleval juhul konkureerib abisaaja teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (101) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Asjaolu, et mõnel liinil oli Tirrenia sel ajal ainus teenuseosutaja, ei tähenda, et teised (rahvusvahelised) teenuseosutajad ei võiks olla huvitatud sarnaste mereveoteenuste pakkumisest. Seetõttu võib pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliide teenindamise eest antav hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Samadel põhjustel kehtib see järeldus ka sildumise eesõiguse kohta. |
| --- | --- |

(311)

Käesoleval juhul konkureerib abisaaja teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (101) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Asjaolu, et mõnel liinil oli Tirrenia sel ajal ainus teenuseosutaja, ei tähenda, et teised (rahvusvahelised) teenuseosutajad ei võiks olla huvitatud sarnaste mereveoteenuste pakkumisest. Seetõttu võib pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliide teenindamise eest antav hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Samadel põhjustel kehtib see järeldus ka sildumise eesõiguse kohta.

101

7.1.1.5.   Järeldus

Järeldus

| (312) | Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud, järeldab komisjon, et nii korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitis kui ka sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel on riigiabi Tirreniale. |
| --- | --- |

(312)

Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud, järeldab komisjon, et nii korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitis kui ka sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel on riigiabi Tirreniale.

7.1.1.6.   Uus või olemasolev abi

Uus või olemasolev abi

| (313) | Nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 201), arvab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et kui Tirreniale kuni 2008. aasta lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitis liigitatakse olemasolevaks abiks merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel, kehtib see liigitus ka hüvitise suhtes, mida makstakse pikendatud esialgse lepingu alusel. |
| --- | --- |

(313)

Nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 201), arvab erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, et kui Tirreniale kuni 2008. aasta lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitis liigitatakse olemasolevaks abiks merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel, kehtib see liigitus ka hüvitise suhtes, mida makstakse pikendatud esialgse lepingu alusel.

| (314) | Komisjon märgib kõigepealt, et Tirreniale avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest 2008. aasta lõpuni makstud hüvitist käesolevas otsuses ei hinnata. Hüvitise hindamist ja selle liigitumist olemasolevaks abiks käsitletakse komisjoni eraldi otsuses (102). |
| --- | --- |

(314)

Komisjon märgib kõigepealt, et Tirreniale avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest 2008. aasta lõpuni makstud hüvitist käesolevas otsuses ei hinnata. Hüvitise hindamist ja selle liigitumist olemasolevaks abiks käsitletakse komisjoni eraldi otsuses (102).

102

| (315) | Vastavalt määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktile c on uus abi „kogu abi (st abikavad ja individuaalne abi), mis ei ole olemasolev abi (sh olemasoleva abi muudatused)“. Lisaks nähakse ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 ette, et olemasoleva abi määramise plaanidest või olemasoleva abi muutmise plaanidest tuleb komisjoni piisavalt aegsasti teavitada ja neid ei tohi rakendada enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus (103). Kooskõlas Euroopa kohtute (104) seisukohaga leiab komisjon, et sellise abikava rakendamise või üksiktoetuse andmise kestuse muutmine (st pikendamine), mille lõppkuupäev oli paika pandud (st 31. detsember 2008), on piisav, et muuta see uueks abiks, olenemata sellest, kas meetme muid omadusi muudeti või ei muudetud. |
| --- | --- |

(315)

Vastavalt määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktile c on uus abi „kogu abi (st abikavad ja individuaalne abi), mis ei ole olemasolev abi (sh olemasoleva abi muudatused)“. Lisaks nähakse ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 ette, et olemasoleva abi määramise plaanidest või olemasoleva abi muutmise plaanidest tuleb komisjoni piisavalt aegsasti teavitada ja neid ei tohi rakendada enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus (103). Kooskõlas Euroopa kohtute (104) seisukohaga leiab komisjon, et sellise abikava rakendamise või üksiktoetuse andmise kestuse muutmine (st pikendamine), mille lõppkuupäev oli paika pandud (st 31. detsember 2008), on piisav, et muuta see uueks abiks, olenemata sellest, kas meetme muid omadusi muudeti või ei muudetud.

103

104

| (316) | Ülaltoodud põhjustel leiab komisjon, et olenemata sellest, kas Tirreniale kuni 2008. aasta lõpuni makstud hüvitis liigitub olemasolevaks abiks või mitte, tuleks korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist pidada uueks abiks ja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia argumendid tuleks seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(316)

Ülaltoodud põhjustel leiab komisjon, et olenemata sellest, kas Tirreniale kuni 2008. aasta lõpuni makstud hüvitis liigitub olemasolevaks abiks või mitte, tuleks korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist pidada uueks abiks ja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia argumendid tuleks seega tagasi lükata.

| (317) | Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ei ole väitnud, et sildumise eesõigus on olemasolev abi. Seetõttu hindab komisjon seda meedet uue abina. |
| --- | --- |

(317)

Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ei ole väitnud, et sildumise eesõigus on olemasolev abi. Seetõttu hindab komisjon seda meedet uue abina.

7.1.2.   Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (318) | Komisjon on juba 2010. aasta otsuse põhjendustes 34–40 märkinud, et teatatud päästmisabimeede oli Tirreniale antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(318)

Komisjon on juba 2010. aasta otsuse põhjendustes 34–40 märkinud, et teatatud päästmisabimeede oli Tirreniale antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (319) | 2010. aasta otsuses kuulutas komisjon teatatud päästmisabi Tirreniale siseturuga kokkusobivaks. Kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kohustus Itaalia edastama komisjonile kuue kuu jooksul kas restruktureerimis- või likvideerimiskava või tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud. |
| --- | --- |

(319)

2010. aasta otsuses kuulutas komisjon teatatud päästmisabi Tirreniale siseturuga kokkusobivaks. Kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kohustus Itaalia edastama komisjonile kuue kuu jooksul kas restruktureerimis- või likvideerimiskava või tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud.

| (320) | Tagatud laenu esimene osamakse tehti Tirreniale 28. veebruaril 2011 ja seega sai kuuekuuline tähtaeg läbi 28. augustil 2011. |
| --- | --- |

(320)

Tagatud laenu esimene osamakse tehti Tirreniale 28. veebruaril 2011 ja seega sai kuuekuuline tähtaeg läbi 28. augustil 2011.

| (321) | Itaalia ei esitanud selleks kuupäevaks komisjonile restruktureerimiskava (või likvideerimiskava). Selle asemel nõuti tagatis enne ettenähtud kuue kuu möödumist, st 11. juulil 2011, sisse ja alates sellest kuupäevast tekkis Tirrenial võlg riigi ees. Tirrenia võlasumma, mis tekkis tagatise sissenõudmisest, maksti riigile lõpuks tagasi 18. septembril 2012. Kuni selle kuupäevani sai Tirrenia kasu päästmisabimeetmetest. |
| --- | --- |

(321)

Itaalia ei esitanud selleks kuupäevaks komisjonile restruktureerimiskava (või likvideerimiskava). Selle asemel nõuti tagatis enne ettenähtud kuue kuu möödumist, st 11. juulil 2011, sisse ja alates sellest kuupäevast tekkis Tirrenial võlg riigi ees. Tirrenia võlasumma, mis tekkis tagatise sissenõudmisest, maksti riigile lõpuks tagasi 18. septembril 2012. Kuni selle kuupäevani sai Tirrenia kasu päästmisabimeetmetest.

| (322) | Itaalia ametiasutused ei ole väitnud ega tõendanud, et päästmisabi pikendamine ei ole enam riigiabi. Nad on esitanud vaid argumendid (vt punkt 4.2) selle kohta, miks oleks meede olnud siseturuga kokkusobiv ka pärast kuuekuulise tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(322)

Itaalia ametiasutused ei ole väitnud ega tõendanud, et päästmisabi pikendamine ei ole enam riigiabi. Nad on esitanud vaid argumendid (vt punkt 4.2) selle kohta, miks oleks meede olnud siseturuga kokkusobiv ka pärast kuuekuulise tähtaja möödumist.

| (323) | Seetõttu leiab komisjon, et päästmisabi pikendamine pärast kuuekuulist tähtaega, st 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, on samuti Tirreniale antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(323)

Seetõttu leiab komisjon, et päästmisabi pikendamine pärast kuuekuulist tähtaega, st 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, on samuti Tirreniale antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.3.   Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine CINiga, sealhulgas ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt

Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine CINiga, sealhulgas ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt

| (324) | Selleks et otsustada, kas Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine, sealhulgas ostuhinna osa tasumise edasilükkamine, kujutab endast CINile antud eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas Altmarki kriteeriumid on täidetud (vt põhjendus 299). |
| --- | --- |

(324)

Selleks et otsustada, kas Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine, sealhulgas ostuhinna osa tasumise edasilükkamine, kujutab endast CINile antud eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas Altmarki kriteeriumid on täidetud (vt põhjendus 299).

7.1.3.1.   Esimene Altmarki kriteerium

Esimene Altmarki kriteerium

| (325) | Komisjon tuletab meelde, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki kriteeriumi ega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkt 46 on sõnastatud järgmiselt.

  „Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt.“ |
| --- | --- |

(325)

Komisjon tuletab meelde, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki kriteeriumi ega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkt 46 on sõnastatud järgmiselt.

„Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt.“

| (326) | Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avalike teenuste osutamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest. |
| --- | --- |

(326)

Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avalike teenuste osutamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest.

| (327) | Merekabotaaži valdkonnas kehtivad avalike teenuste osutamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad on sätestatud merekabotaaži määruses, mereveoga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimise puhul aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) (105). |
| --- | --- |

(327)

Merekabotaaži valdkonnas kehtivad avalike teenuste osutamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad on sätestatud merekabotaaži määruses, mereveoga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimise puhul aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) (105).

105

| (328) | Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:

  „Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena.
  Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata.“ |
| --- | --- |

(328)

Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:

„Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena.

Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata.“

| (329) | Merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et avaliku teenindamise leping võib hõlmata:






  — | veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud pidevus-, korrapärasus-, mahu- ja kvaliteedinormidele, |
| --- | --- | --- |

(329)

Merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et avaliku teenindamise leping võib hõlmata:

—

veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud pidevus-, korrapärasus-, mahu- ja kvaliteedinormidele,

| — | lisaveoteenuseid, |
| --- | --- |

—

lisaveoteenuseid,

| — | kindlaksmääratud tariifiga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti teatavatele sõitjatekategooriatele või teatavatel liinidel osutatavaid veoteenuseid, |
| --- | --- |

—

kindlaksmääratud tariifiga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti teatavatele sõitjatekategooriatele või teatavatel liinidel osutatavaid veoteenuseid,

| — | teenuste kohandamist tegelike nõuetega. |
| --- | --- |

—

teenuste kohandamist tegelike nõuetega.

| (330) | Mereveo riigiabi suuniste punkti 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avaliku teenindamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel. |
| --- | --- |

(330)

Mereveo riigiabi suuniste punkti 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avaliku teenindamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel.

| (331) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed mereveoteenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (106). Merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitlevas teatises (107) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused), mitte laevaomanikud. Avalike teenuste osutamise kohustust võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Lisaks määratletakse merekabotaaži määruse artikli 2 punktis 4 avalike teenuste osutamise kohustused kui kohustused, „mida kõnesolev ühenduse laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel“. |
| --- | --- |

(331)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed mereveoteenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (106). Merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitlevas teatises (107) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused), mitte laevaomanikud. Avalike teenuste osutamise kohustust võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Lisaks määratletakse merekabotaaži määruse artikli 2 punktis 4 avalike teenuste osutamise kohustused kui kohustused, „mida kõnesolev ühenduse laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel“.

106

107

| (332) | Tuginedes kohtupraktikale, (108) kontrollib komisjon selleks et hinnata, kas on olemas tegelik vajadus avalike teenuste järele ning kas see oli vajalik ja proportsionaalne, ning seega ka seda, kas esimene Altmarki kriteerium on täidetud, järgmist:






  1) | kas oli olemas kasutajatepoolne nõudlus; |
| --- | --- | --- |

(332)

Tuginedes kohtupraktikale, (108) kontrollib komisjon selleks et hinnata, kas on olemas tegelik vajadus avalike teenuste järele ning kas see oli vajalik ja proportsionaalne, ning seega ka seda, kas esimene Altmarki kriteerium on täidetud, järgmist:

108

1)

kas oli olemas kasutajatepoolne nõudlus;

kasutajatepoolne nõudlus

| 2) | kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu); |
| --- | --- |

2)

kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu);

turutõrke olemasolu

| 3) | kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis). |
| --- | --- |

3)

kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis).

kõige vähem kahjulik lähenemisviis

1.   Kasutajatepoolne nõudlus

Kasutajatepoolne nõudlus

| (333) | Kõnealusel juhul usaldati CINile segaveoteenuste ja kõigi kaubaveoteenuste osutamine tabelis 3 esitatud kaheteistkümnel liinil. CINile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine, asjaomastele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu (vastavalt saarelanikele ja muudele sõitjatele), mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad. |
| --- | --- |

(333)

Kõnealusel juhul usaldati CINile segaveoteenuste ja kõigi kaubaveoteenuste osutamine tabelis 3 esitatud kaheteistkümnel liinil. CINile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine, asjaomastele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu (vastavalt saarelanikele ja muudele sõitjatele), mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad.

| (334) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 152, on Itaalia kehtestanud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjoni arvates võivad need tõepoolest olla õigustatud avaliku huvi eesmärgid. |
| --- | --- |

(334)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 152, on Itaalia kehtestanud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjoni arvates võivad need tõepoolest olla õigustatud avaliku huvi eesmärgid.

| (335) | Mis puudutab kaubaveoliine, siis tuletab komisjon meelde, et Üldkohus on juba sedastanud, (109) et kõnealuse teenuse kvalifitseerumiseks üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ei pea see tingimata olema ranges tähenduses universaalteenus. Tegelikult ei tähenda universaalteenuse mõiste seda, et asjaomane teenus peab vastama terve elanikkonna ühisele vajadusele või et seda tuleb osutada tervel territooriumil, (110) vaid see peab teenima kogu ühiskonna huve. Lisaks on komisjon seisukohal, et liidu õigusaktid ei takista liikmesriikidel oma kaalutlusõiguse raames kehtivalt liigitada teatavaid äärealadele ja äärealadelt pakutavaid mereveoteenuseid üldist majandushuvi pakkuva teenusena tingimusel, et järgitakse merekabotaaži määruses sätestatud põhimõtteid. Sellegipoolest oli komisjon avaldanud kahtlust, kas üksnes kaubaveoliinide teenindamise eesmärgiks võib pidada üldiste majanduslike huvide rahuldamist liidu õiguse tähenduses. |
| --- | --- |

(335)

Mis puudutab kaubaveoliine, siis tuletab komisjon meelde, et Üldkohus on juba sedastanud, (109) et kõnealuse teenuse kvalifitseerumiseks üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ei pea see tingimata olema ranges tähenduses universaalteenus. Tegelikult ei tähenda universaalteenuse mõiste seda, et asjaomane teenus peab vastama terve elanikkonna ühisele vajadusele või et seda tuleb osutada tervel territooriumil, (110) vaid see peab teenima kogu ühiskonna huve. Lisaks on komisjon seisukohal, et liidu õigusaktid ei takista liikmesriikidel oma kaalutlusõiguse raames kehtivalt liigitada teatavaid äärealadele ja äärealadelt pakutavaid mereveoteenuseid üldist majandushuvi pakkuva teenusena tingimusel, et järgitakse merekabotaaži määruses sätestatud põhimõtteid. Sellegipoolest oli komisjon avaldanud kahtlust, kas üksnes kaubaveoliinide teenindamise eesmärgiks võib pidada üldiste majanduslike huvide rahuldamist liidu õiguse tähenduses.

109

110

| (336) | Itaalia ametiasutused on selgitanud, et hinnatavad mereveoühendused on vajalikud kõikvõimalike kaupade tarnimiseks Sitsiilia ja Sardiinia saarele. Lisaks tagab nende kaubaveoteenuste korrapärane sagedus aasta ringi, et ka madalhooajal, kui turistidepoolne nõudlus on väiksem, on nende saarte elanikud ja ettevõtjad piisavalt varustatud. Peale selle aitavad need teenused kaupade veoga mandrilt ja mandrile kaasa mõlema saare majandusarengule. Sel viisil saavad Sardiinia või Sitsiilia ettevõtjad näiteks müüa oma tooteid mandril. Itaalia leiab, et peale segaveoteenuste, mis moodustavad samuti osa avaliku teenindamise lepingust, on vajalikud ka kaubaveoteenused (111). Lisaks väidavad Itaalia ametiasutused, et meritsi kaubaveoteenuseid ei saa asendada lastilendudega. Sellega seoses märgib komisjon, (112) et 2012. aastal käitles Catania sadam umbes 2,7 miljonit tonni kaupa, samal ajal kui Catania, Palermo ja Trapani lennujaam käitlesid kokku ainult 10 309 tonni kaupa. Ka Cagliari sadam käitles 2012. aastal üle 12,5 miljoni tonni veoseid, samal ajal kui Alghero, Cagliari ja Olbia lennujaam käitlesid vaid 4 825 tonni veoseid. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et ka kaubaveoteenused võivad täita õigustatud avaliku huvi eesmärke. Seetõttu tuleb tagasi lükata Pan Medi väide (vt põhjendus 253), et kaubaveoliinid Sitsiiliasse ja Sardiiniasse ei saa olla tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused. |
| --- | --- |

(336)

Itaalia ametiasutused on selgitanud, et hinnatavad mereveoühendused on vajalikud kõikvõimalike kaupade tarnimiseks Sitsiilia ja Sardiinia saarele. Lisaks tagab nende kaubaveoteenuste korrapärane sagedus aasta ringi, et ka madalhooajal, kui turistidepoolne nõudlus on väiksem, on nende saarte elanikud ja ettevõtjad piisavalt varustatud. Peale selle aitavad need teenused kaupade veoga mandrilt ja mandrile kaasa mõlema saare majandusarengule. Sel viisil saavad Sardiinia või Sitsiilia ettevõtjad näiteks müüa oma tooteid mandril. Itaalia leiab, et peale segaveoteenuste, mis moodustavad samuti osa avaliku teenindamise lepingust, on vajalikud ka kaubaveoteenused (111). Lisaks väidavad Itaalia ametiasutused, et meritsi kaubaveoteenuseid ei saa asendada lastilendudega. Sellega seoses märgib komisjon, (112) et 2012. aastal käitles Catania sadam umbes 2,7 miljonit tonni kaupa, samal ajal kui Catania, Palermo ja Trapani lennujaam käitlesid kokku ainult 10 309 tonni kaupa. Ka Cagliari sadam käitles 2012. aastal üle 12,5 miljoni tonni veoseid, samal ajal kui Alghero, Cagliari ja Olbia lennujaam käitlesid vaid 4 825 tonni veoseid. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et ka kaubaveoteenused võivad täita õigustatud avaliku huvi eesmärke. Seetõttu tuleb tagasi lükata Pan Medi väide (vt põhjendus 253), et kaubaveoliinid Sitsiiliasse ja Sardiiniasse ei saa olla tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused.

111

112

| (337) | Enne kui uues lepingus kindlaks määratud mereliinide teenindamine CINi kätte anti, teenindas neid liine esialgsete lepingute alusel Tirrenia (ja mõnda liini teenindas kuni 2004. aastani (113) ka Adriatica). Komisjon märgibki, et kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Itaalia ametiasutused, eelkõige piirkondlikud omavalitsused leidsid, et need teenused olid (ja on endiselt) vajalikud kasutajatepoolse nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(337)

Enne kui uues lepingus kindlaks määratud mereliinide teenindamine CINi kätte anti, teenindas neid liine esialgsete lepingute alusel Tirrenia (ja mõnda liini teenindas kuni 2004. aastani (113) ka Adriatica). Komisjon märgibki, et kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Itaalia ametiasutused, eelkõige piirkondlikud omavalitsused leidsid, et need teenused olid (ja on endiselt) vajalikud kasutajatepoolse nõudluse rahuldamiseks.

113

| (338) | Selleks et selgitada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitas Itaalia statistika, mis näitab, et 2010. aastal vedas Tirrenia kaheteistkümnel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval liinil asjaomastel avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud perioodidel (st kolme liini puhul väljaspool kõrghooaega) 944 225 sõitjat, 218 779 autot ja enam kui 2,7 miljonit meetrit lasti. 2011. aasta arvud olid isegi pisut suuremad. See näitab, et kahel aastal enne seda, kui avalike teenuste osutamise kohustused CINile usaldati, oli asjaomastel liinidel mereveoteenuste järele märkimisväärne kogunõudlus. |
| --- | --- |

(338)

Selleks et selgitada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitas Itaalia statistika, mis näitab, et 2010. aastal vedas Tirrenia kaheteistkümnel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval liinil asjaomastel avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud perioodidel (st kolme liini puhul väljaspool kõrghooaega) 944 225 sõitjat, 218 779 autot ja enam kui 2,7 miljonit meetrit lasti. 2011. aasta arvud olid isegi pisut suuremad. See näitab, et kahel aastal enne seda, kui avalike teenuste osutamise kohustused CINile usaldati, oli asjaomastel liinidel mereveoteenuste järele märkimisväärne kogunõudlus.

| (339) | Selleks et kindlaks teha, kas kõigi kaheteistkümne asjaomase liini järele on tegelik kasutajatepoolne nõudlus, on vaja aga teha üksikasjalikum hindamine. Itaalia esitas sellel otstarbel ajavahemiku 2007–2018 statistika liinide kaupa. Lisaks sõitjate aastasele koguarvule või veetud lasti meetritele võimaldab see statistika välja arvutada keskmised väärtused sõidu kohta. Tabelis 4 on näitena toodud kahed sellised näitajad 2010. ja 2018. aasta kohta. Need andmed näitavad, et nende aastate jooksul veeti iga edasi-tagasisõiduga igal kuuel (2018. aastal vastavalt viiel) segaveoliinil mitutsada sõitjat. Tremiti saartega ühenduste väiksemat arvu tuleks vaadelda seoses nende väga väikese rahvaarvu ja suurusega (s.o alla 500 elaniku ja umbes 3 ruutkilomeetrit). Kolmel liinil, mida teenindatakse avalike teenuste osutamise korra alusel ainult madalhooajal, on keskmine sõitjate arv edasi-tagasisõitudel üle 500. See annab tunnistust kasutajatepoolsest nõudlusest nende teenuste järele madalhooajal. Veoste kohta näitavad 2010. aasta andmed, et kaheteistkümnest liinist kaheksal (sealhulgas kolm kaubaveoliini) oli lasti maht märkimisväärne, kuna see ületas 1 250 meetrit edasi-tagasisõidu kohta. 2018. aastal ületati see künnis ülejäänud kümnest liinist seitsmel (sealhulgas kaks kaubaveoliini). Komisjon tuletab meelde, et 2010. ja 2018. aasta andmete võrdlemisel tuleks arvesse võtta 2014. aasta augusti muutmislepingut (vt põhjendus 103), millega suleti mõned liinid ja muudeti sagedust teistel liinidel. Lisaks juhib komisjon tähelepanu sellele, et kaubaveoliine on CIN teenindanud suuremate laevadega kui Tirrenia ja seetõttu saab vedada suuremaid kaubakoguseid kui varem.

  Tabel 4


  Kasutajatepoolse nõudluse statistika 2010. aasta (teenuseosutajaks Tirrenia) ja 2018. aasta (teenuseosutajaks CIN) kohta | Sõitjate keskmine arv sõidu kohta (114) | Kaubalasti keskmine suurus sõidu kohta (115) |
| --- | --- | --- | --- |
| Segaveoteenuste liinid: | 2010 | 2018 | 2010 | 2018 |
| Napoli–Palermo (madalhooaeg) | 606 | 583 | 1 418 | 1 794 |
| Genova – Porto Torres (madalhooaeg) | 714 | 678 | 1 381 | 1 380 |
| Genova–Olbia–Arbatax | 531 | 704 | 514 | 779 |
| Civitavecchia–Olbia (madalhooaeg) | 1 094 | 617 | 2 043 | 1 526 |
| Napoli–Cagliari | 260 | 607 | 1 533 | 1 773 |
| Palermo–Cagliari | 489 | 998 | 1 489 | 1 284 |
| Trapani–Cagliari | 305 | suletud | 475 | suletud |
| Civitavecchia–Cagliari–Arbatax | 427 | 891 | 847 | 1 051 |
| Termoli – Tremiti saared | 146 | 204 | 65 | 31 |
| | Sõitjate keskmine arv sõidu kohta | Kaubalasti keskmine suurus sõidu kohta |
| Kaubaveoteenuste liinid: | 2010 | 2018 | 2010 | 2018 |
| Livorno–Cagliari | 3 | 2 | 2 046 | 2 925 |
| Napoli–Cagliari | 3 | suletud | 1 339 | suletud |
| Ravenna–Catania | 14 | 11 | 2 594 | 6 498 |

(339)

Selleks et kindlaks teha, kas kõigi kaheteistkümne asjaomase liini järele on tegelik kasutajatepoolne nõudlus, on vaja aga teha üksikasjalikum hindamine. Itaalia esitas sellel otstarbel ajavahemiku 2007–2018 statistika liinide kaupa. Lisaks sõitjate aastasele koguarvule või veetud lasti meetritele võimaldab see statistika välja arvutada keskmised väärtused sõidu kohta. Tabelis 4 on näitena toodud kahed sellised näitajad 2010. ja 2018. aasta kohta. Need andmed näitavad, et nende aastate jooksul veeti iga edasi-tagasisõiduga igal kuuel (2018. aastal vastavalt viiel) segaveoliinil mitutsada sõitjat. Tremiti saartega ühenduste väiksemat arvu tuleks vaadelda seoses nende väga väikese rahvaarvu ja suurusega (s.o alla 500 elaniku ja umbes 3 ruutkilomeetrit). Kolmel liinil, mida teenindatakse avalike teenuste osutamise korra alusel ainult madalhooajal, on keskmine sõitjate arv edasi-tagasisõitudel üle 500. See annab tunnistust kasutajatepoolsest nõudlusest nende teenuste järele madalhooajal. Veoste kohta näitavad 2010. aasta andmed, et kaheteistkümnest liinist kaheksal (sealhulgas kolm kaubaveoliini) oli lasti maht märkimisväärne, kuna see ületas 1 250 meetrit edasi-tagasisõidu kohta. 2018. aastal ületati see künnis ülejäänud kümnest liinist seitsmel (sealhulgas kaks kaubaveoliini). Komisjon tuletab meelde, et 2010. ja 2018. aasta andmete võrdlemisel tuleks arvesse võtta 2014. aasta augusti muutmislepingut (vt põhjendus 103), millega suleti mõned liinid ja muudeti sagedust teistel liinidel. Lisaks juhib komisjon tähelepanu sellele, et kaubaveoliine on CIN teenindanud suuremate laevadega kui Tirrenia ja seetõttu saab vedada suuremaid kaubakoguseid kui varem.

Tabel 4

Tabel 4

Kasutajatepoolse nõudluse statistika 2010. aasta (teenuseosutajaks Tirrenia) ja 2018. aasta (teenuseosutajaks CIN) kohta

Kasutajatepoolse nõudluse statistika 2010. aasta (teenuseosutajaks Tirrenia) ja 2018. aasta (teenuseosutajaks CIN) kohta

Sõitjate keskmine arv sõidu kohta (114)

114

Kaubalasti keskmine suurus sõidu kohta (115)

115

Segaveoteenuste liinid:

2010

2018

2010

2018

Napoli–Palermo (madalhooaeg)

606

583

1 418

1 794

Genova – Porto Torres (madalhooaeg)

714

678

1 381

1 380

Genova–Olbia–Arbatax

531

704

514

779

Civitavecchia–Olbia (madalhooaeg)

1 094

617

2 043

1 526

Napoli–Cagliari

260

607

1 533

1 773

Palermo–Cagliari

489

998

1 489

1 284

Trapani–Cagliari

305

suletud

475

suletud

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

427

891

847

1 051

Termoli – Tremiti saared

146

204

65

31

Sõitjate keskmine arv sõidu kohta

Kaubalasti keskmine suurus sõidu kohta

Kaubaveoteenuste liinid:

2010

2018

2010

2018

Livorno–Cagliari

3

2

2 046

2 925

Napoli–Cagliari

3

suletud

1 339

suletud

Ravenna–Catania

14

11

2 594

6 498

| (340) | Et esitada lisatõendeid selle kohta, et kasutajatepoolne nõudlus püsis, kui CIN uue lepingu alusel teenuseid osutama hakkas, esitas Itaalia ka koondstatistika, mis hõlmab perioodi kuni 2018. aasta lõpuni. Tabelis 5 esitatud andmed näitavad, et alates 2013. aastast, vastavalt 2014. aastal, vedas CIN rohkem sõitjaid, autosid ja kaupa, kui Tirrenia oli vedanud 2010. aastal, vastavalt 2011. aastal (vt põhjendus 338). See kinnitab, et kasutajatepoolne nõudlus püsis ja isegi suurenes pärast seda, kui CIN hakkas avalikku teenust osutama. Kokkuvõttes ei osutanud iga aasta kohta ja kuni 2018. aasta lõpuni liinide kaupa tehtud statistika analüüs kordagi sellele, et kasutajatepoolne nõudlus konkreetsetel liinidel oleks kadunud. Näitena sisaldab tabel 4 liinide kaupa statistikat 2018. aasta kohta. Lühiduse huvides ei esita komisjon andmeid teiste aastate kohta, mil CIN teenust osutas.

  Tabel 5


  Aastate 2012–2018 statistika (CINi poolt avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavad segaveo- ja kaubaveoliinid) | Veetud sõitjate arv | Veetud autode arv | Veetud kauba kogus (meetrites) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 (juuli–detsember) | 473 614 | 118 322 | 1 132 682 |
| 2013 | 952 323 | 236 329 | 2 764 507 |
| 2014 | 1 026 140 | 261 201 | 3 039 598 |
| 2015 | 1 112 603 | 285 853 | 3 696 237 |
| 2016 | 1 256 403 | 313 555 | 3 312 393 |
| 2017 | 1 160 782 | 279 827 | 3 604 775 |
| 2018 | 1 071 931 | 251 300 | 3 607 283 |

(340)

Et esitada lisatõendeid selle kohta, et kasutajatepoolne nõudlus püsis, kui CIN uue lepingu alusel teenuseid osutama hakkas, esitas Itaalia ka koondstatistika, mis hõlmab perioodi kuni 2018. aasta lõpuni. Tabelis 5 esitatud andmed näitavad, et alates 2013. aastast, vastavalt 2014. aastal, vedas CIN rohkem sõitjaid, autosid ja kaupa, kui Tirrenia oli vedanud 2010. aastal, vastavalt 2011. aastal (vt põhjendus 338). See kinnitab, et kasutajatepoolne nõudlus püsis ja isegi suurenes pärast seda, kui CIN hakkas avalikku teenust osutama. Kokkuvõttes ei osutanud iga aasta kohta ja kuni 2018. aasta lõpuni liinide kaupa tehtud statistika analüüs kordagi sellele, et kasutajatepoolne nõudlus konkreetsetel liinidel oleks kadunud. Näitena sisaldab tabel 4 liinide kaupa statistikat 2018. aasta kohta. Lühiduse huvides ei esita komisjon andmeid teiste aastate kohta, mil CIN teenust osutas.

Tabel 5

Tabel 5

Aastate 2012–2018 statistika (CINi poolt avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavad segaveo- ja kaubaveoliinid)

Aastate 2012–2018 statistika (CINi poolt avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavad segaveo- ja kaubaveoliinid)

Veetud sõitjate arv

Veetud autode arv

Veetud kauba kogus (meetrites)

2012 (juuli–detsember)

473 614

118 322

1 132 682

2013

952 323

236 329

2 764 507

2014

1 026 140

261 201

3 039 598

2015

1 112 603

285 853

3 696 237

2016

1 256 403

313 555

3 312 393

2017

1 160 782

279 827

3 604 775

2018

1 071 931

251 300

3 607 283

| (341) | Komisjoni arvates näitab ülaltoodud statistika (vt põhjendused 338–340) selgelt, et kõigil kaheteistkümnel kõnealusel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval liinil on tegelik nõudlus sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad üldsuse tegelikele vajadustele ja rahuldavad tegelikku kasutajatepoolset nõudlust. |
| --- | --- |

(341)

Komisjoni arvates näitab ülaltoodud statistika (vt põhjendused 338–340) selgelt, et kõigil kaheteistkümnel kõnealusel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval liinil on tegelik nõudlus sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad üldsuse tegelikele vajadustele ja rahuldavad tegelikku kasutajatepoolset nõudlust.

2.   Turutõrke olemasolu

Turutõrke olemasolu

| (342) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 48 kohaselt „ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik (116)“. Seetõttu peab komisjon uurima, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud üksnes turujõudude hooleks, võttes arvesse avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud uue lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 märgitakse selle kohta, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“. |
| --- | --- |

(342)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 48 kohaselt „ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik (116)“. Seetõttu peab komisjon uurima, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud üksnes turujõudude hooleks, võttes arvesse avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud uue lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 märgitakse selle kohta, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“.

116

| (343) | Komisjon märgib, et sellel ajavahemikul, mille lõpus sõlmiti uus leping CINiga, osutasid mõnel uue lepingu kohaldamisalasse kuuluval liinil parvlaevateenuseid teised ettevõtjad, kuid mitte tingimata aasta ringi ja sama sagedusega. Tuginedes konkurentsiolukorrale, mis viis ülesande andmise hetkeni 18. juulil 2012 (nagu on kirjeldatud põhjenduses 34), ja huvitatud isikute märkustele (vt punkt 5), hindab komisjon iga asjaomase liini puhul, kas teiste ettevõtjate osutatavad teenused olid samaväärsed teenustega, mida CIN peab osutama uue lepingu alusel. |
| --- | --- |

(343)

Komisjon märgib, et sellel ajavahemikul, mille lõpus sõlmiti uus leping CINiga, osutasid mõnel uue lepingu kohaldamisalasse kuuluval liinil parvlaevateenuseid teised ettevõtjad, kuid mitte tingimata aasta ringi ja sama sagedusega. Tuginedes konkurentsiolukorrale, mis viis ülesande andmise hetkeni 18. juulil 2012 (nagu on kirjeldatud põhjenduses 34), ja huvitatud isikute märkustele (vt punkt 5), hindab komisjon iga asjaomase liini puhul, kas teiste ettevõtjate osutatavad teenused olid samaväärsed teenustega, mida CIN peab osutama uue lepingu alusel.

| (344) | Ehkki uue lepinguga kehtestatakse konkreetsed avalike teenuste osutamise kohustused seoses küsitavate piletihindadega (sealhulgas väiksemad piletihinnad saareelanike jaoks), ei ole Itaalia avaliku teenuse vajadust põhjendanud, väites, et CINi piletihinnad peavad olema asjaomastel liinidel madalamad kui teistel ettevõtjatel. Seetõttu ei ole komisjon teinud ettevõtjate poolt asjaomastel liinidel küsitavate piletihindade võrdlusanalüüsi. Uurimise käigus väitis Itaalia hoopis, et kuivõrd teised ettevõtjad osutavad parvlaevateenuseid CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavatel liinidel, ei vasta need konkureerivad teenused täielikult uue lepinguga ette nähtud avalike teenuste osutamise kohustustele. Need erinevad eelkõige aastaringse järjepidevuse ja sageduse poolest, ei ole samaväärsed (sadamate või teenuseliigi seisukohast, nt ainult kaubaveo-, mitte segaveoteenused) või ei ole sama kvaliteediga. Seetõttu keskendub komisjon võimalikele erinevustele järjepidevuses, regulaarsuses, mahus ja kvaliteedis (vt põhjendus 329). |
| --- | --- |

(344)

Ehkki uue lepinguga kehtestatakse konkreetsed avalike teenuste osutamise kohustused seoses küsitavate piletihindadega (sealhulgas väiksemad piletihinnad saareelanike jaoks), ei ole Itaalia avaliku teenuse vajadust põhjendanud, väites, et CINi piletihinnad peavad olema asjaomastel liinidel madalamad kui teistel ettevõtjatel. Seetõttu ei ole komisjon teinud ettevõtjate poolt asjaomastel liinidel küsitavate piletihindade võrdlusanalüüsi. Uurimise käigus väitis Itaalia hoopis, et kuivõrd teised ettevõtjad osutavad parvlaevateenuseid CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavatel liinidel, ei vasta need konkureerivad teenused täielikult uue lepinguga ette nähtud avalike teenuste osutamise kohustustele. Need erinevad eelkõige aastaringse järjepidevuse ja sageduse poolest, ei ole samaväärsed (sadamate või teenuseliigi seisukohast, nt ainult kaubaveo-, mitte segaveoteenused) või ei ole sama kvaliteediga. Seetõttu keskendub komisjon võimalikele erinevustele järjepidevuses, regulaarsuses, mahus ja kvaliteedis (vt põhjendus 329).

| (345) | Komisjon märgib kõigepealt, et kuni CINile ülesande andmise hetkeni ei osutanud ükski teine ettevõtja segaveoteenuseid viiel üheksast uue lepinguga hõlmatud segaveoteenuste liinist. Eelkõige:






  — | Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil igapäevast segaveoteenust. Komisjon ei saanud ega leidnud tõendeid Pan Medi väite kohta (vt joonealune märkus 87), et Moby teenindab iganädalast ühendust Civitavecchia ja Cagliari vahel. Isegi kui Moby sellel liinil tõepoolest tegutseks (quod non), oleks tema pakkumus olnud ebapiisav avaliku teenuse sageduse vajaduse rahuldamiseks (st iganädalane teenus ei ole samaväärne igapäevase ühendusega) ega oleks täitnud nõuet tagada ühendus Arbataxiga. Seetõttu järeldab komisjon, et Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge. |
| --- | --- | --- |

(345)

Komisjon märgib kõigepealt, et kuni CINile ülesande andmise hetkeni ei osutanud ükski teine ettevõtja segaveoteenuseid viiel üheksast uue lepinguga hõlmatud segaveoteenuste liinist. Eelkõige:

—

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil igapäevast segaveoteenust. Komisjon ei saanud ega leidnud tõendeid Pan Medi väite kohta (vt joonealune märkus 87), et Moby teenindab iganädalast ühendust Civitavecchia ja Cagliari vahel. Isegi kui Moby sellel liinil tõepoolest tegutseks (quod non), oleks tema pakkumus olnud ebapiisav avaliku teenuse sageduse vajaduse rahuldamiseks (st iganädalane teenus ei ole samaväärne igapäevase ühendusega) ega oleks täitnud nõuet tagada ühendus Arbataxiga. Seetõttu järeldab komisjon, et Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge.

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

quod non

| — | Napoli–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil segaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele (vt joonealune märkus 87), et Grimaldi osutab kaubaveoteenust Salerno ja Cagliari vahel. Komisjon märgib siiski, et hoolimata võimalikest muudest erinevustest võrreldes uue lepingu kohaselt CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega, ei saa kaubaveoteenus rahuldada avaliku teenuse vajadust seoses sõitjate ja autodega. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge. |
| --- | --- |

—

Napoli–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil segaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele (vt joonealune märkus 87), et Grimaldi osutab kaubaveoteenust Salerno ja Cagliari vahel. Komisjon märgib siiski, et hoolimata võimalikest muudest erinevustest võrreldes uue lepingu kohaselt CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega, ei saa kaubaveoteenus rahuldada avaliku teenuse vajadust seoses sõitjate ja autodega. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge.

Napoli–Cagliari

| — | Palermo–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil segaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele (vt joonealune märkus 87), et Grimaldi osutab kaubaveoteenust nende sadamate vahel. Komisjon märgib siiski, et hoolimata võimalikest muudest erinevustest võrreldes uue lepingu kohaselt CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega, ei saa kaubaveoteenus rahuldada avaliku teenuse vajadust seoses sõitjate ja autodega. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge. |
| --- | --- |

—

Palermo–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil segaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele (vt joonealune märkus 87), et Grimaldi osutab kaubaveoteenust nende sadamate vahel. Komisjon märgib siiski, et hoolimata võimalikest muudest erinevustest võrreldes uue lepingu kohaselt CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega, ei saa kaubaveoteenus rahuldada avaliku teenuse vajadust seoses sõitjate ja autodega. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge.

Palermo–Cagliari

| — | Trapani–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil segaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele (vt joonealune märkus 87), et Grimaldi osutab kaubaveoteenust nende sadamate vahel. Komisjon märgib siiski, et hoolimata võimalikest muudest erinevustest võrreldes uue lepingu kohaselt CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega, ei saa kaubaveoteenus rahuldada avaliku teenuse vajadust seoses sõitjate ja autodega. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge. |
| --- | --- |

—

Trapani–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes osutas sellel liinil segaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele (vt joonealune märkus 87), et Grimaldi osutab kaubaveoteenust nende sadamate vahel. Komisjon märgib siiski, et hoolimata võimalikest muudest erinevustest võrreldes uue lepingu kohaselt CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega, ei saa kaubaveoteenus rahuldada avaliku teenuse vajadust seoses sõitjate ja autodega. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge.

Trapani–Cagliari

| — | Termoli – Tremiti saarte liin: Tirrenia oli ainus teenuseosutaja sellel liinil. Seetõttu järeldab komisjon, et Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge. |
| --- | --- |

—

Termoli – Tremiti saarte liin: Tirrenia oli ainus teenuseosutaja sellel liinil. Seetõttu järeldab komisjon, et Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta leidis, et sellel segaveoteenuste liinil esines turutõrge.

Termoli – Tremiti saarte liin

| (346) | Ülejäänud neljal uue lepinguga hõlmatud segaveoteenuste liinil osutasid segaveoteenuseid peale Tirrenia ka teised ettevõtjad. Sellegipoolest leiab komisjon, et Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta leidis, et nendel neljal liinil esines turutõrge. Teiste ettevõtjate osutatavad teenused ei rahulda täielikult Itaalia poolt uues lepingus nimetatud avaliku teenuse vajadust järgmistel põhjustel:






  — | Genova – Porto Torrese liin: ainus sellel liinil asjaomasel perioodil aasta ringi teenuseid osutanud ettevõtja Grandi Navi Veloci (vt põhjendused 266 ja 267) tagas madalhooajal ainult kolm väljumist nädalas. Uues lepingus aga nähakse ette, et CIN peab osutama mõlemast sadamast igapäevast teenust (ööpäev läbi). Seetõttu oli Grandi Navi Veloci pakkumine ebapiisav, et rahuldada avaliku teenuse regulaarsusega seotud vajadusi madalhooajal. Komisjon tuletab meelde, et avaliku teenuse hüvitist makstakse CINile ainult selle liini teenindamise eest madalhooajal, st siis, kui ilmneb turutõrge. Pan Medi viidet (vt põhjendus 253) Grandi Navi Veloci tegutsemisele sellel liinil ei saa seetõttu aktsepteerida tõendina selle kohta, et turupakkumine oli piisav avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- | --- |

(346)

Ülejäänud neljal uue lepinguga hõlmatud segaveoteenuste liinil osutasid segaveoteenuseid peale Tirrenia ka teised ettevõtjad. Sellegipoolest leiab komisjon, et Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta leidis, et nendel neljal liinil esines turutõrge. Teiste ettevõtjate osutatavad teenused ei rahulda täielikult Itaalia poolt uues lepingus nimetatud avaliku teenuse vajadust järgmistel põhjustel:

—

Genova – Porto Torrese liin: ainus sellel liinil asjaomasel perioodil aasta ringi teenuseid osutanud ettevõtja Grandi Navi Veloci (vt põhjendused 266 ja 267) tagas madalhooajal ainult kolm väljumist nädalas. Uues lepingus aga nähakse ette, et CIN peab osutama mõlemast sadamast igapäevast teenust (ööpäev läbi). Seetõttu oli Grandi Navi Veloci pakkumine ebapiisav, et rahuldada avaliku teenuse regulaarsusega seotud vajadusi madalhooajal. Komisjon tuletab meelde, et avaliku teenuse hüvitist makstakse CINile ainult selle liini teenindamise eest madalhooajal, st siis, kui ilmneb turutõrge. Pan Medi viidet (vt põhjendus 253) Grandi Navi Veloci tegutsemisele sellel liinil ei saa seetõttu aktsepteerida tõendina selle kohta, et turupakkumine oli piisav avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks.

Genova – Porto Torrese liin

| — | Civitavecchia–Olbia: Ainus sellel liinil vähemalt osal asjaomasest perioodist aasta ringi teenuseid osutanud ettevõtja SNAV tagas 2008. aastal madalhooajal ainult kolm väljumist nädalas. Uues lepingus aga nähakse ette, et CIN peab osutama madalhooajal mõlemast sadamast igapäevast teenust (ööpäev läbi). Kuigi SNAV näib olevat suurendanud oma teenuste sagedust madalhooajal, lõpetas ta selle liini teenindamise pärast 2011. aasta maid ja tema järeltulija Grandi Navi Veloci otsustas jätkata selle teenuse osutamist vaid kõrghooajal. SNAVi pakkumine ja mõne teise operaatori tegutsemine kõrghooajal (vt põhjendus 34) ei olnud seetõttu piisavad, et rahuldada avaliku teenuse regulaarsuse ja järjepidevusega seotud vajadusi madalhooajal. Grimaldi osutus (vt põhjendus 274) Moby tegutsemisele sellel liinil seda järeldust ei muuda, kuna Moby tegutses ainult kõrghooajal. Komisjon tuletab meelde, et avaliku teenuse hüvitist makstakse CINile ainult selle liini teenindamise eest madalhooajal, st siis, kui ilmneb turutõrge. |
| --- | --- |

—

Civitavecchia–Olbia: Ainus sellel liinil vähemalt osal asjaomasest perioodist aasta ringi teenuseid osutanud ettevõtja SNAV tagas 2008. aastal madalhooajal ainult kolm väljumist nädalas. Uues lepingus aga nähakse ette, et CIN peab osutama madalhooajal mõlemast sadamast igapäevast teenust (ööpäev läbi). Kuigi SNAV näib olevat suurendanud oma teenuste sagedust madalhooajal, lõpetas ta selle liini teenindamise pärast 2011. aasta maid ja tema järeltulija Grandi Navi Veloci otsustas jätkata selle teenuse osutamist vaid kõrghooajal. SNAVi pakkumine ja mõne teise operaatori tegutsemine kõrghooajal (vt põhjendus 34) ei olnud seetõttu piisavad, et rahuldada avaliku teenuse regulaarsuse ja järjepidevusega seotud vajadusi madalhooajal. Grimaldi osutus (vt põhjendus 274) Moby tegutsemisele sellel liinil seda järeldust ei muuda, kuna Moby tegutses ainult kõrghooajal. Komisjon tuletab meelde, et avaliku teenuse hüvitist makstakse CINile ainult selle liini teenindamise eest madalhooajal, st siis, kui ilmneb turutõrge.

Civitavecchia–Olbia

| — | Napoli–Palermo: ainus sellel liinil asjaomasel perioodil aasta ringi teenuseid osutanud ettevõtja SNAV (mõnel aastal koostöös Grandi Navi Velociga, vt põhjendus 266) osutas igapäevast teenust õhtuste väljumistega mõlemast sadamast nii kõrg- kui ka madalhooajal. See sagedus vastab põhimõtteliselt uue lepingu nõuetele. Itaalia ametiasutuste esitatud andmetest ilmneb siiski oluline erinevus SNAVi ja toonase avaliku teenuse osutaja Tirrenia tagatud järjepidevuse vahel. Täpsemalt öeldes tühistas SNAV sellel liinil 2009.–2012. aastal 76 sõitu, Tirrenia aga ainult 19 (s.o neli korda vähem). Lisaks oli SNAVi kõnealusest 76st tühistamisest 19 põhjuseks riigipüha ja ülejäänud 57 juhul ebasoodsad ilmastikuolud. Hoolimata peaaegu samast väljumisajast tühistas Tirrenia halbade ilmastikuolude tõttu vaid viis sõitu (ehk üksteist korda vähem kui SNAV). Tirrenia ülejäänud tühistamised olid tingitud vääramatust jõust, st seitse töötajate streigi tõttu ja veel seitse tehniliste probleemide tagajärjel. Lisaks on Itaalia väitnud, et SNAV ei vasta uue lepinguga seatud kvaliteedinõuetele, kuna ta teenindas seda liini laevadega, mis olid pärit aastatest 1973, 1974, 1980 ja ainult ühel juhul aastast 1989. Tirrenia ja hiljem CIN kasutasid aga uuemaid laevu (ehitatud aastatel 1999–2000). Kui GNV hakkas 2011. aastal seda liini teenindama (koostöös SNAViga), kasutas ta laevu, mis olid pärit aastatest 1974 ja 1978 ning kaks aastast 1989 (vt põhjendus 267). Komisjon leiab, et nende asjaolude põhjal järeldas Itaalia õigesti, et SNAV ei suudaks sellel liinil teenuse järjepidevust, regulaarsust ja kvaliteeti piisavalt tagada, ning seetõttu ei teinud ta ilmset viga, usaldades selle liini teenindamise CINile. Komisjon tuletab meelde, et avaliku teenuse hüvitist makstakse CINile ainult selle liini teenindamise eest madalhooajal (kui halbade ilmastikuolude tõenäosus on kõige suurem), kuid CIN osutab ka kõrghooajal teenust sama sagedusega sellist hüvitist saamata (kuid tariifipiirangud kehtivad ikka). Pan Medi viidet (vt põhjendus 253) SNAVi tegutsemisele (alates 2011. aastast koos Grandi Navi Velociga) sellel liinil ei saa seetõttu aktsepteerida tõendina selle kohta, et turupakkumine oli piisav avaliku teenuse järjepidevuse, regulaarsuse ja kvaliteediga seotud vajaduste rahuldamiseks. Kõigele lisaks ei saa seda järeldust kahtluse alla seada Pan Medi väide, et ta kavatses hakata teenindama Gaeta – Termini Imerese liini (vt põhjendus 260), mis oleks samaväärne Napoli–Palermo liiniga. Pan Med viitas eelkõige oma plaanidele, mida ta esitles 2013. aasta aprilli kirjas, ja tema esitatud tõenditest nähtub, et ta astus samme selle liini teenindamiseks vajalike lubade taotlemiseks alles mitu kuud pärast seda, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine usaldati CINile (st 2012. aasta juulis). Pan Med ei teatanud, et tegelikult hakkas ta teenindama Gaeta – Termini Imerese liini. Igal juhul ei teinud Itaalia ülesande andmisel ilmset viga, kui leidis, et Napoli–Palermo liinil esines turutõrkeid, sest Pan Med ei olnud veel esitanud taotlust tegevuse alustamiseks ning kuna SNAVi ja Grandi Navi Veloci pakkumine ei vastanud avaliku teenuse järjepidevuse, regulaarsuse ja kvaliteediga seotud vajadustele. |
| --- | --- |

—

Napoli–Palermo: ainus sellel liinil asjaomasel perioodil aasta ringi teenuseid osutanud ettevõtja SNAV (mõnel aastal koostöös Grandi Navi Velociga, vt põhjendus 266) osutas igapäevast teenust õhtuste väljumistega mõlemast sadamast nii kõrg- kui ka madalhooajal. See sagedus vastab põhimõtteliselt uue lepingu nõuetele. Itaalia ametiasutuste esitatud andmetest ilmneb siiski oluline erinevus SNAVi ja toonase avaliku teenuse osutaja Tirrenia tagatud järjepidevuse vahel. Täpsemalt öeldes tühistas SNAV sellel liinil 2009.–2012. aastal 76 sõitu, Tirrenia aga ainult 19 (s.o neli korda vähem). Lisaks oli SNAVi kõnealusest 76st tühistamisest 19 põhjuseks riigipüha ja ülejäänud 57 juhul ebasoodsad ilmastikuolud. Hoolimata peaaegu samast väljumisajast tühistas Tirrenia halbade ilmastikuolude tõttu vaid viis sõitu (ehk üksteist korda vähem kui SNAV). Tirrenia ülejäänud tühistamised olid tingitud vääramatust jõust, st seitse töötajate streigi tõttu ja veel seitse tehniliste probleemide tagajärjel. Lisaks on Itaalia väitnud, et SNAV ei vasta uue lepinguga seatud kvaliteedinõuetele, kuna ta teenindas seda liini laevadega, mis olid pärit aastatest 1973, 1974, 1980 ja ainult ühel juhul aastast 1989. Tirrenia ja hiljem CIN kasutasid aga uuemaid laevu (ehitatud aastatel 1999–2000). Kui GNV hakkas 2011. aastal seda liini teenindama (koostöös SNAViga), kasutas ta laevu, mis olid pärit aastatest 1974 ja 1978 ning kaks aastast 1989 (vt põhjendus 267). Komisjon leiab, et nende asjaolude põhjal järeldas Itaalia õigesti, et SNAV ei suudaks sellel liinil teenuse järjepidevust, regulaarsust ja kvaliteeti piisavalt tagada, ning seetõttu ei teinud ta ilmset viga, usaldades selle liini teenindamise CINile. Komisjon tuletab meelde, et avaliku teenuse hüvitist makstakse CINile ainult selle liini teenindamise eest madalhooajal (kui halbade ilmastikuolude tõenäosus on kõige suurem), kuid CIN osutab ka kõrghooajal teenust sama sagedusega sellist hüvitist saamata (kuid tariifipiirangud kehtivad ikka). Pan Medi viidet (vt põhjendus 253) SNAVi tegutsemisele (alates 2011. aastast koos Grandi Navi Velociga) sellel liinil ei saa seetõttu aktsepteerida tõendina selle kohta, et turupakkumine oli piisav avaliku teenuse järjepidevuse, regulaarsuse ja kvaliteediga seotud vajaduste rahuldamiseks. Kõigele lisaks ei saa seda järeldust kahtluse alla seada Pan Medi väide, et ta kavatses hakata teenindama Gaeta – Termini Imerese liini (vt põhjendus 260), mis oleks samaväärne Napoli–Palermo liiniga. Pan Med viitas eelkõige oma plaanidele, mida ta esitles 2013. aasta aprilli kirjas, ja tema esitatud tõenditest nähtub, et ta astus samme selle liini teenindamiseks vajalike lubade taotlemiseks alles mitu kuud pärast seda, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine usaldati CINile (st 2012. aasta juulis). Pan Med ei teatanud, et tegelikult hakkas ta teenindama Gaeta – Termini Imerese liini. Igal juhul ei teinud Itaalia ülesande andmisel ilmset viga, kui leidis, et Napoli–Palermo liinil esines turutõrkeid, sest Pan Med ei olnud veel esitanud taotlust tegevuse alustamiseks ning kuna SNAVi ja Grandi Navi Veloci pakkumine ei vastanud avaliku teenuse järjepidevuse, regulaarsuse ja kvaliteediga seotud vajadustele.

Napoli–Palermo

| — | Genova–Olbia–Arbatax: asjaomasel ajavahemikul tegutses Moby Genova ja Olbia vahelisel liinil vaid osa aastast (enamikul aastatel märtsi keskpaigast oktoobri keskpaigani). Pan Medi väidet, et Moby teenindas seda ühendust aasta ringi (vt joonealune märkus 87), ei kinnita ükski tõend. Seetõttu ei saa tõendiks turutõrke puudumise kohta pidada ka Grimaldi osutust (vt põhjendus 274) Moby tegutsemisele sellel liinil. Ka GNV (vt ka põhjendus 266) tegutses Genova ja Olbia vahelisel liinil ainult kõrghooajal. Uue lepingu kohaselt peab CIN sõitma Genova ja Olbia vahel aasta ringi vähemalt kolm korda nädalas. Lisaks on uues lepingus ette nähtud ka ühendus Arbataxiga (kaks korda nädalas), mida ükski teine ettevõtja ei paku. Seetõttu ei olnud Moby ja GNV pakkumine piisav avaliku teenuse vajaduse rahuldamiseks, eelkõige järjepidevuse ja regulaarsusega seoses. |
| --- | --- |

—

Genova–Olbia–Arbatax: asjaomasel ajavahemikul tegutses Moby Genova ja Olbia vahelisel liinil vaid osa aastast (enamikul aastatel märtsi keskpaigast oktoobri keskpaigani). Pan Medi väidet, et Moby teenindas seda ühendust aasta ringi (vt joonealune märkus 87), ei kinnita ükski tõend. Seetõttu ei saa tõendiks turutõrke puudumise kohta pidada ka Grimaldi osutust (vt põhjendus 274) Moby tegutsemisele sellel liinil. Ka GNV (vt ka põhjendus 266) tegutses Genova ja Olbia vahelisel liinil ainult kõrghooajal. Uue lepingu kohaselt peab CIN sõitma Genova ja Olbia vahel aasta ringi vähemalt kolm korda nädalas. Lisaks on uues lepingus ette nähtud ka ühendus Arbataxiga (kaks korda nädalas), mida ükski teine ettevõtja ei paku. Seetõttu ei olnud Moby ja GNV pakkumine piisav avaliku teenuse vajaduse rahuldamiseks, eelkõige järjepidevuse ja regulaarsusega seoses.

Genova–Olbia–Arbatax

| (347) | Kahel kaubaveoliinil kolmest ei osutanud veoteenuseid ükski teine ettevõtja, kolmandal kaubaveoliinil ei vasta teise ettevõtja teenused aga täielikult uue lepingu nõuetele. Eelkõige:






  — | Livorno–Cagliari
   (117): asjaomasel perioodil pakkusid teised sellel liinil tegutsevad ettevõtjad (nt Moby, nagu osutas Pan Med, vt põhjendus 253) ainult ühte väljumist nädalas. Uue lepingu kohaselt peab CIN osutama kaubaveoteenust nende sadamate vahel vähemalt viis korda nädalas. Seetõttu ei olnud teiste ettevõtjate pakkumine piisav avaliku teenuse regulaarsusega seotud vajaduse rahuldamiseks. |
| --- | --- | --- |

(347)

Kahel kaubaveoliinil kolmest ei osutanud veoteenuseid ükski teine ettevõtja, kolmandal kaubaveoliinil ei vasta teise ettevõtja teenused aga täielikult uue lepingu nõuetele. Eelkõige:

—

Livorno–Cagliari
   (117): asjaomasel perioodil pakkusid teised sellel liinil tegutsevad ettevõtjad (nt Moby, nagu osutas Pan Med, vt põhjendus 253) ainult ühte väljumist nädalas. Uue lepingu kohaselt peab CIN osutama kaubaveoteenust nende sadamate vahel vähemalt viis korda nädalas. Seetõttu ei olnud teiste ettevõtjate pakkumine piisav avaliku teenuse regulaarsusega seotud vajaduse rahuldamiseks.

Livorno–Cagliari

117

| — | Napoli–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes pakkus sellel liinil kaubaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele, et Grimaldi osutab kaubaveoteenust Salerno ja Cagliari vahel. Kuigi Napoli ja Salerno sadam on teineteisest maanteed mööda vaid umbes 50 kilomeetri kaugusel, väidavad Itaalia ametiasutused, et neid ei saa pidada vastastikku asendatavaks. Itaalia juhib tähelepanu sellele, et CIPE direktiivis, mis on osa uuritava avaliku teenuse hüvitise õiguslikust alusest, on osutatud, et avaliku teenindamise lepingute (sealhulgas CINiga sõlmitud uus leping) eesmärk on pakkuda „ühendusi, mis võimaldavad vähendada mootorsõidukite liikluskoormust riigi poolsaareosa juba niigi ülekoormatud põhimaanteedel“. Itaalia ametiasutuste sõnul aitab Napolist väljuv kaubaveoliin seda eesmärki täita, kuna Napoli ja Salerno vahelised teed on üle koormatud. Seda arvestades märgib komisjon ka, et ta on kaevanud Itaalia õhukvaliteedi direktiivi 2008/50/EÜ rikkumise pärast Euroopa Kohtusse (118). Liiklusummikute vähendamine aitab kindlasti kaasa õhukvaliteedi paranemisele. Hoolimata võimalikest muudest erinevustest seoses uue lepingu alusel CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega leiab komisjon nende elementide põhjal, et Itaalia võis järeldada, et Salernost osutatavad kaubaveoteenused ei olnud samaväärsed uue lepinguga ette nähtud kaubaveoteenustega ning seetõttu ei teinud ta ilmset viga, kui leidis, et Napoli–Cagliari kaubaveoliinil esines turutõrge. |
| --- | --- |

—

Napoli–Cagliari: Tirrenia oli ainus ettevõtja, kes pakkus sellel liinil kaubaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele, et Grimaldi osutab kaubaveoteenust Salerno ja Cagliari vahel. Kuigi Napoli ja Salerno sadam on teineteisest maanteed mööda vaid umbes 50 kilomeetri kaugusel, väidavad Itaalia ametiasutused, et neid ei saa pidada vastastikku asendatavaks. Itaalia juhib tähelepanu sellele, et CIPE direktiivis, mis on osa uuritava avaliku teenuse hüvitise õiguslikust alusest, on osutatud, et avaliku teenindamise lepingute (sealhulgas CINiga sõlmitud uus leping) eesmärk on pakkuda „ühendusi, mis võimaldavad vähendada mootorsõidukite liikluskoormust riigi poolsaareosa juba niigi ülekoormatud põhimaanteedel“. Itaalia ametiasutuste sõnul aitab Napolist väljuv kaubaveoliin seda eesmärki täita, kuna Napoli ja Salerno vahelised teed on üle koormatud. Seda arvestades märgib komisjon ka, et ta on kaevanud Itaalia õhukvaliteedi direktiivi 2008/50/EÜ rikkumise pärast Euroopa Kohtusse (118). Liiklusummikute vähendamine aitab kindlasti kaasa õhukvaliteedi paranemisele. Hoolimata võimalikest muudest erinevustest seoses uue lepingu alusel CINi suhtes kohaldatavate erinõuetega leiab komisjon nende elementide põhjal, et Itaalia võis järeldada, et Salernost osutatavad kaubaveoteenused ei olnud samaväärsed uue lepinguga ette nähtud kaubaveoteenustega ning seetõttu ei teinud ta ilmset viga, kui leidis, et Napoli–Cagliari kaubaveoliinil esines turutõrge.

Napoli–Cagliari

118

| — | Ravenna–Catania: kuni CINile ülesande andmiseni oli Tirrenia ainus ettevõtja, kes pakkus sellel liinil kaubaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele, et Grimaldi hakkas osutama kaubaveoteenust nende sadamate vahel alates 2012. aasta lõpust. Lisaks teatas Pan Med (vt põhjendus 260), et ta plaanib hakata teenindama Augusta–Ravenna liini, mis oleks samaväärne Catania–Ravenna liiniga. Pan Med viitas oma plaanidele, mida ta esitles 2013. aasta aprilli kirjas, ja tema esitatud tõenditest nähtub, et ta astus samme selle liini teenindamiseks vajalike lubade taotlemiseks alles 2012. aasta novembris. Pan Med ei tõendanud, et ta hakkas tegelikult Augusta–Ravenna liini teenindama. Kuna ülesande andmise hetkel ei osutanud asjaomaseid teenuseid ükski teine ettevõtja, ei teinud Itaalia igal juhul ilmset viga, kui leidis, et sellel kaubaveoliinil esines turutõrge (119). |
| --- | --- |

—

Ravenna–Catania: kuni CINile ülesande andmiseni oli Tirrenia ainus ettevõtja, kes pakkus sellel liinil kaubaveoteenust. Pan Med teatas oma vastuses 2012. aasta otsusele, et Grimaldi hakkas osutama kaubaveoteenust nende sadamate vahel alates 2012. aasta lõpust. Lisaks teatas Pan Med (vt põhjendus 260), et ta plaanib hakata teenindama Augusta–Ravenna liini, mis oleks samaväärne Catania–Ravenna liiniga. Pan Med viitas oma plaanidele, mida ta esitles 2013. aasta aprilli kirjas, ja tema esitatud tõenditest nähtub, et ta astus samme selle liini teenindamiseks vajalike lubade taotlemiseks alles 2012. aasta novembris. Pan Med ei tõendanud, et ta hakkas tegelikult Augusta–Ravenna liini teenindama. Kuna ülesande andmise hetkel ei osutanud asjaomaseid teenuseid ükski teine ettevõtja, ei teinud Itaalia igal juhul ilmset viga, kui leidis, et sellel kaubaveoliinil esines turutõrge (119).

Ravenna–Catania

119

| (348) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et ülesande andmise hetkel avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks ainuüksi turujõududest ei piisanud. On tõsi, et CIN oli paljudel liinidel ainus teenuseosutaja, samal ajal kui teistel liinidel ei olnud teiste ettevõtjate pakutavad teenused oma järjepidevuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Itaalia poolt uues lepingus nimetatud avaliku teenuse vajadusi. |
| --- | --- |

(348)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et ülesande andmise hetkel avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks ainuüksi turujõududest ei piisanud. On tõsi, et CIN oli paljudel liinidel ainus teenuseosutaja, samal ajal kui teistel liinidel ei olnud teiste ettevõtjate pakutavad teenused oma järjepidevuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Itaalia poolt uues lepingus nimetatud avaliku teenuse vajadusi.

3.   Kõige vähem kahjulik lähenemisviis

Kõige vähem kahjulik lähenemisviis

| (349) | Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused on otsustanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu ühe ettevõtjaga (CIN), selle asemel et kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused kõigile ettevõtjatele, kes on huvitatud kõnealuste liinide teenindamisest. Itaalia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu on kirjeldatud eespool, vt põhjendused 333–341) ei olnud võimalik täita avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega. Täpsemalt öeldes on CIN mitmel liinil ainus teenuse osutaja (vt nt põhjendus 345) ja kus see nii ei ole, ei vasta teiste ettevõtjate pakkumine (kõigile) regulaarsuse, järjepidevuse ja kvaliteedi nõuetele. Pealegi on enamiku (kui mitte kõigi) liinide teenindamine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid suure tõenäosusega üldse ei teenindatakski. Ecorys jõudis oma aruandes sarnasele järeldusele (vt põhjendus 98). Lisaks arvestab komisjon Itaalia väidet mille kohaselt oli avaliku teenindamise lepingu sõlmimise võimalus vajalik ka Tirrenia erastamise seisukohast. Täpsemalt väidab Itaalia, et Tirrenia vara pakkumismenetlus koos uue avaliku teenindamise lepinguga võimaldas i) tagada avaliku mereveoteenuse katkematuse, ii) suurendada väärtust riigi jaoks ja iii) tagada tööhõive. Nendel põhjustel nõustus komisjon (vt põhjendus 114), et Itaalia korraldab pakkumismenetluse Tirrenia äriüksuse müümiseks koos uue lepinguga. Seejuures oli komisjon nõus ja kordab ka käesolevas otsuses seisukohta, et Itaalia ei saanud tugineda avalike teenuste osutamise kohustusele, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, vaid pidi pigem sõlmima avaliku teenindamise lepingu ainult CINiga. |
| --- | --- |

(349)

Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused on otsustanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu ühe ettevõtjaga (CIN), selle asemel et kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused kõigile ettevõtjatele, kes on huvitatud kõnealuste liinide teenindamisest. Itaalia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu on kirjeldatud eespool, vt põhjendused 333–341) ei olnud võimalik täita avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega. Täpsemalt öeldes on CIN mitmel liinil ainus teenuse osutaja (vt nt põhjendus 345) ja kus see nii ei ole, ei vasta teiste ettevõtjate pakkumine (kõigile) regulaarsuse, järjepidevuse ja kvaliteedi nõuetele. Pealegi on enamiku (kui mitte kõigi) liinide teenindamine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid suure tõenäosusega üldse ei teenindatakski. Ecorys jõudis oma aruandes sarnasele järeldusele (vt põhjendus 98). Lisaks arvestab komisjon Itaalia väidet mille kohaselt oli avaliku teenindamise lepingu sõlmimise võimalus vajalik ka Tirrenia erastamise seisukohast. Täpsemalt väidab Itaalia, et Tirrenia vara pakkumismenetlus koos uue avaliku teenindamise lepinguga võimaldas i) tagada avaliku mereveoteenuse katkematuse, ii) suurendada väärtust riigi jaoks ja iii) tagada tööhõive. Nendel põhjustel nõustus komisjon (vt põhjendus 114), et Itaalia korraldab pakkumismenetluse Tirrenia äriüksuse müümiseks koos uue lepinguga. Seejuures oli komisjon nõus ja kordab ka käesolevas otsuses seisukohta, et Itaalia ei saanud tugineda avalike teenuste osutamise kohustusele, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, vaid pidi pigem sõlmima avaliku teenindamise lepingu ainult CINiga.

Järeldus

Järeldus

| (350) | Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud CINile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ilmset viga. Seega on komisjoni 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(350)

Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud CINile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ilmset viga. Seega on komisjoni 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud.

| (351) | Tegemaks järeldust, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud, peab komisjon ikkagi kontrollima, kas CINile usaldati selgelt kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused. Sellega seoses märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustusi on uues lepingus ja selle lisades (mis sisaldavad näiteks laevade tehnilisi kirjeldusi iga liini puhul) selgelt kirjeldatud. Hüvitist reguleerivad eeskirjad on samuti üksikasjalikult sätestatud lepingus, 2009. aasta seaduses ja CIPE direktiivis. Uuel lepingul on ka selge kehtivusaeg (kaheksa aastat), selles nimetatakse CINi avaliku teenuse osutajana ja leping sisaldab ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise korda (vt ka põhjendus 365). Seetõttu järeldab komisjon, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(351)

Tegemaks järeldust, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud, peab komisjon ikkagi kontrollima, kas CINile usaldati selgelt kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused. Sellega seoses märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustusi on uues lepingus ja selle lisades (mis sisaldavad näiteks laevade tehnilisi kirjeldusi iga liini puhul) selgelt kirjeldatud. Hüvitist reguleerivad eeskirjad on samuti üksikasjalikult sätestatud lepingus, 2009. aasta seaduses ja CIPE direktiivis. Uuel lepingul on ka selge kehtivusaeg (kaheksa aastat), selles nimetatakse CINi avaliku teenuse osutajana ja leping sisaldab ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise korda (vt ka põhjendus 365). Seetõttu järeldab komisjon, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud.

Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (352) | 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Korrapärane sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna uues lepingus on avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide väljumiseks ette nähtud spetsiifilised sõiduplaanide koostamise kohustused, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. CINile anti sildumise eesõigus siis, kui ta omandas Tirrenia äriüksuse. Seda tausta arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada CINil täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi, mis kujutavad endast tõeliseid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid (vt põhjendus 350). Lisaks on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et sildumise eesõigus on kohaldatav ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste suhtes (ja näiteks mitte siis, kui CIN teenindab liine kõrghooajal kommertsalustel). Seetõttu vastab ka sildumise eesõigus Altmarki kohtuotsuse esimesele tingimusele. |
| --- | --- |

(352)

2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Korrapärane sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna uues lepingus on avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide väljumiseks ette nähtud spetsiifilised sõiduplaanide koostamise kohustused, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. CINile anti sildumise eesõigus siis, kui ta omandas Tirrenia äriüksuse. Seda tausta arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada CINil täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi, mis kujutavad endast tõeliseid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid (vt põhjendus 350). Lisaks on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et sildumise eesõigus on kohaldatav ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste suhtes (ja näiteks mitte siis, kui CIN teenindab liine kõrghooajal kommertsalustel). Seetõttu vastab ka sildumise eesõigus Altmarki kohtuotsuse esimesele tingimusele.

7.1.3.2.   Teine Altmarki kriteerium

Teine Altmarki kriteerium

| (353) | Komisjon tuletab meelde, et 2012. aasta otsuses (vt selle põhjendus 205) jõudis ta esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse teine kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(353)

Komisjon tuletab meelde, et 2012. aasta otsuses (vt selle põhjendus 205) jõudis ta esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse teine kriteerium on täidetud.

| (354) | Seda arvestades märgib komisjon, et hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja vastavad läbipaistvusnõuetele kooskõlas teise Altmarki kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(354)

Seda arvestades märgib komisjon, et hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja vastavad läbipaistvusnõuetele kooskõlas teise Altmarki kriteeriumiga.

| (355) | Täpsemalt öeldes selgitatakse hüvitise arvutamise parameetreid üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui maksimaalsed hüvitussummad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Hüvitise arvutamise meetod, sealhulgas näiteks arvestatud kuluelemendid, on üksikasjalikult sätestatud CIPE direktiivis. Kuna sildumise eesõigusega ei kaasne CINile rahalist hüvitist, leiab komisjon, et see meede on teise Altmarki kriteeriumiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(355)

Täpsemalt öeldes selgitatakse hüvitise arvutamise parameetreid üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui maksimaalsed hüvitussummad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Hüvitise arvutamise meetod, sealhulgas näiteks arvestatud kuluelemendid, on üksikasjalikult sätestatud CIPE direktiivis. Kuna sildumise eesõigusega ei kaasne CINile rahalist hüvitist, leiab komisjon, et see meede on teise Altmarki kriteeriumiga kooskõlas.

| (356) | Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et teine Altmarki kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(356)

Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et teine Altmarki kriteerium on täidetud.

7.1.3.3.   Kolmas Altmarki kriteerium

Kolmas Altmarki kriteerium

| (357) | Kolmanda Altmarki kriteeriumi kohaselt ei saa üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest saadud hüvitis ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(357)

Kolmanda Altmarki kriteeriumi kohaselt ei saa üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest saadud hüvitis ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest.

| (358) | Altmarki kohtulahendis ei esitata aga mõistliku kasumi mõiste täpset määratlust. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise kohaselt tuleks mõistliku kasumi all mõista kapitalitootluse määra, mida keskmine ettevõtja vajab, kaaludes riski suurust arvestades, kas osutada kogu volituste kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski suurus oleneb asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust. |
| --- | --- |

(358)

Altmarki kohtulahendis ei esitata aga mõistliku kasumi mõiste täpset määratlust. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise kohaselt tuleks mõistliku kasumi all mõista kapitalitootluse määra, mida keskmine ettevõtja vajab, kaaludes riski suurust arvestades, kas osutada kogu volituste kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski suurus oleneb asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust.

| (359) | 2012. aasta otsuses avaldas komisjon kahtlust CINile makstud hüvitise proportsionaalsuse suhtes. Nimelt asus komisjon esialgu seisukohale, et 6,5 % suurune riskipreemia ei kajastanud riski asjakohast suurust, kuna esmapilgul näis, et CIN ei võta enda kanda riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. Täpsemalt hõlmavad hüvitise arvutamisel arvessevõetavad kuluelemendid kõiki teenuse osutamisega seotud kulusid ja muutusi, nt kütusehindade muutusi. Selle tulemusel leidis komisjon selles etapis, et CIN võis saada liiga suurt hüvitist. |
| --- | --- |

(359)

2012. aasta otsuses avaldas komisjon kahtlust CINile makstud hüvitise proportsionaalsuse suhtes. Nimelt asus komisjon esialgu seisukohale, et 6,5 % suurune riskipreemia ei kajastanud riski asjakohast suurust, kuna esmapilgul näis, et CIN ei võta enda kanda riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. Täpsemalt hõlmavad hüvitise arvutamisel arvessevõetavad kuluelemendid kõiki teenuse osutamisega seotud kulusid ja muutusi, nt kütusehindade muutusi. Selle tulemusel leidis komisjon selles etapis, et CIN võis saada liiga suurt hüvitist.

| (360) | Komisjon märgib, et uues lepingus sätestatud hüvitamise meetodi teatavad aspektid näivad tõepoolest vähendavat CINi äririski. Eelkõige kohandatakse igal aastal maksimaalseid piletihindu, mida CIN võib küsida, et võtta arvesse inflatsiooni ja kajastada kütusekulude muutumist. Lisaks sisaldab uus leping teatavaid klausleid (vt põhjendus 107), mille eesmärk on säilitada avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal. Need klauslid võimaldavad eelkõige juhul, kui avaliku teenuse hüvitis ei oleks uue lepinguga antud teenuste kulude katmiseks piisav, muuta i) nende teenuste ulatust, ii) teenuste osutamise viisi (nt laeva tüüp) või iii) maksimaalseid piletihindu. |
| --- | --- |

(360)

Komisjon märgib, et uues lepingus sätestatud hüvitamise meetodi teatavad aspektid näivad tõepoolest vähendavat CINi äririski. Eelkõige kohandatakse igal aastal maksimaalseid piletihindu, mida CIN võib küsida, et võtta arvesse inflatsiooni ja kajastada kütusekulude muutumist. Lisaks sisaldab uus leping teatavaid klausleid (vt põhjendus 107), mille eesmärk on säilitada avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal. Need klauslid võimaldavad eelkõige juhul, kui avaliku teenuse hüvitis ei oleks uue lepinguga antud teenuste kulude katmiseks piisav, muuta i) nende teenuste ulatust, ii) teenuste osutamise viisi (nt laeva tüüp) või iii) maksimaalseid piletihindu.

| (361) | Eespool nimetatud klauslite suhtes kohaldatakse siiski mitut piirangut. Eelkõige vaadatakse uue lepingu artikli 8 kohaselt avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal läbi vaid iga kolme aasta tagant. Kui läbivaatamisest nähtub, et hüvitisest ei piisa avaliku teenuse kulude katmiseks, võivad CIN ja Itaalia ametasutused leppida kokku muudatuste tegemises üksnes järgnevaks kolmeks aastaks. Kui avaliku teenuse tulud või kulud näitavad ettenägematuid struktuurilisi erinevusi, mis on uues lepingus sätestatud väärtustest rohkem kui 3 % suuremad või väiksemad, lubab lepingu artikkel 9 pooltel (teatavatel tingimustel) taotleda majanduslik-rahalise tasakaalu läbivaatamist. Mõlema artikli kohaselt on sellised muudatused (kui neid on) läbirääkimismenetluse tulemus ja kuni kokkuleppe saavutamiseni peab CIN jätkama avaliku teenuse osutamist muutmata kujul. Seetõttu jääb CINile osaliselt risk, et hüvitis ei ole piisav teenuse osutamise kulude katmiseks. Ehkki uue lepingu artikleid 8 ja 9 saab kasutada majanduslik-rahalise tasakaalu taastamiseks, tehakse seda ainult tulevikku silmas pidades ja tagasiulatuv korrigeerimine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(361)

Eespool nimetatud klauslite suhtes kohaldatakse siiski mitut piirangut. Eelkõige vaadatakse uue lepingu artikli 8 kohaselt avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal läbi vaid iga kolme aasta tagant. Kui läbivaatamisest nähtub, et hüvitisest ei piisa avaliku teenuse kulude katmiseks, võivad CIN ja Itaalia ametasutused leppida kokku muudatuste tegemises üksnes järgnevaks kolmeks aastaks. Kui avaliku teenuse tulud või kulud näitavad ettenägematuid struktuurilisi erinevusi, mis on uues lepingus sätestatud väärtustest rohkem kui 3 % suuremad või väiksemad, lubab lepingu artikkel 9 pooltel (teatavatel tingimustel) taotleda majanduslik-rahalise tasakaalu läbivaatamist. Mõlema artikli kohaselt on sellised muudatused (kui neid on) läbirääkimismenetluse tulemus ja kuni kokkuleppe saavutamiseni peab CIN jätkama avaliku teenuse osutamist muutmata kujul. Seetõttu jääb CINile osaliselt risk, et hüvitis ei ole piisav teenuse osutamise kulude katmiseks. Ehkki uue lepingu artikleid 8 ja 9 saab kasutada majanduslik-rahalise tasakaalu taastamiseks, tehakse seda ainult tulevikku silmas pidades ja tagasiulatuv korrigeerimine ei ole võimalik.

| (362) | Nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 42), nähakse CIPE direktiivis ette, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Itaalia selgitas ametliku uurimise käigus (vt põhjendus 180) samas, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks võinud anda vähemalt mõnel aastal kapitalitootluse, mis on suurem kui 6,5 %. Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda CINile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(362)

Nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 42), nähakse CIPE direktiivis ette, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Itaalia selgitas ametliku uurimise käigus (vt põhjendus 180) samas, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks võinud anda vähemalt mõnel aastal kapitalitootluse, mis on suurem kui 6,5 %. Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda CINile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiivi kohaselt.

| (363) | Eespool kirjeldatud tausta arvesse võttes on komisjon võrrelnud CINi suhtes kohaldatud 6,5 % suurust kapitalitootlust võrdlusrühma 2011. aastal (aasta enne CINile ülesande andmist) saavutatud investeeritud kapitali keskmise tootlusega. Võrdlusrühm koosneb valitud parvlaevaettevõtjatest, kes pakkusid mereühendusi Itaalia piires või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel (120). Analüüs näitab, et CINi suhtes kohaldatud investeeritud kapitali tootlus on napilt väiksem kui võrdlusrühma saadud keskmine tulu. See võrdlus näitlikustab, et aastal enne CINile ülesande andmist ei olnud 6,5 % suurune kapitalitootlus mõistlik. |
| --- | --- |

(363)

Eespool kirjeldatud tausta arvesse võttes on komisjon võrrelnud CINi suhtes kohaldatud 6,5 % suurust kapitalitootlust võrdlusrühma 2011. aastal (aasta enne CINile ülesande andmist) saavutatud investeeritud kapitali keskmise tootlusega. Võrdlusrühm koosneb valitud parvlaevaettevõtjatest, kes pakkusid mereühendusi Itaalia piires või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel (120). Analüüs näitab, et CINi suhtes kohaldatud investeeritud kapitali tootlus on napilt väiksem kui võrdlusrühma saadud keskmine tulu. See võrdlus näitlikustab, et aastal enne CINile ülesande andmist ei olnud 6,5 % suurune kapitalitootlus mõistlik.

120

| (364) | Komisjon märgib aga, et olenemata summast, millele CINil oleks eespool nimetatud metoodika alusel õigus (sealhulgas kapitalitootlus), ei saaks CIN kunagi saada rohkem kui 2009. aasta seaduses sätestatud maksimumsumma (st 72 685 642 eurot). See summa, mis määrati kindlaks 2009. aastal ja mida ei kohandatud kordagi vastavalt inflatsioonile, oli tõenäoliselt konservatiivne, kuna see oli peaaegu 10 % väiksem sellest, mida Tirrenia samal aastal teenuse osutamiseks vajas (121). Tabelis 6 aastate 2012–2018 kohta esitatud tegelikud andmed näitavad, et avaliku teenuse hüvitis, välja arvatud ühel aastal (2015), ei olnud piisav teenuse netokulude katmiseks, sealhulgas 6,5 % suurune kapitalitootlus. Kooskõlas 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punktiga 47 hindab komisjon, kas kogu lepingu kehtivuse ajal on makstud ülemääraseid hüvitisi. Ajavahemikul 2012–2018 sai CIN umbes 47 miljonit eurot vähem kui asjaomase metoodika abil, sh 6,5 % suurust tootlust arvestades arvutatud summa. See arv kinnitab, et uue lepingu läbivaatamisklauslid ei kaitse CINi kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest. Ehkki avaliku teenuse ulatust muudeti 2014. aasta augustis (vt põhjendus 103) CINi uue lepingu artikli 9 kohase taotluse alusel, ei mõjutanud see selleks hetkeks tekkinud alahüvitamist. Isegi kui mõnel järgneval aastal tulemused paranesid, oli CINi kogu perioodi (kuni 2018. aastani) tegelik kapitalitootlus vaid umbes 3,4 % (122) Itaalia algselt kavandatud 6,5 % asemel.

  Tabel 6


  CINi avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2012–2018














  (eurodes) |
| --- | --- |
| CINi avaliku teenuse osutamine | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Kogusumma |
| Kogutulu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – kogukulu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – amortisatsioon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = avaliku teenuse netokulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + kapitalitootlus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = hüvituskõlblik | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + tegelik hüvitis | 32 707 233 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 468 821 085 |
| = ülemäärane / ebapiisav hüvitamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 47 450 022 |

(364)

Komisjon märgib aga, et olenemata summast, millele CINil oleks eespool nimetatud metoodika alusel õigus (sealhulgas kapitalitootlus), ei saaks CIN kunagi saada rohkem kui 2009. aasta seaduses sätestatud maksimumsumma (st 72 685 642 eurot). See summa, mis määrati kindlaks 2009. aastal ja mida ei kohandatud kordagi vastavalt inflatsioonile, oli tõenäoliselt konservatiivne, kuna see oli peaaegu 10 % väiksem sellest, mida Tirrenia samal aastal teenuse osutamiseks vajas (121). Tabelis 6 aastate 2012–2018 kohta esitatud tegelikud andmed näitavad, et avaliku teenuse hüvitis, välja arvatud ühel aastal (2015), ei olnud piisav teenuse netokulude katmiseks, sealhulgas 6,5 % suurune kapitalitootlus. Kooskõlas 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punktiga 47 hindab komisjon, kas kogu lepingu kehtivuse ajal on makstud ülemääraseid hüvitisi. Ajavahemikul 2012–2018 sai CIN umbes 47 miljonit eurot vähem kui asjaomase metoodika abil, sh 6,5 % suurust tootlust arvestades arvutatud summa. See arv kinnitab, et uue lepingu läbivaatamisklauslid ei kaitse CINi kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest. Ehkki avaliku teenuse ulatust muudeti 2014. aasta augustis (vt põhjendus 103) CINi uue lepingu artikli 9 kohase taotluse alusel, ei mõjutanud see selleks hetkeks tekkinud alahüvitamist. Isegi kui mõnel järgneval aastal tulemused paranesid, oli CINi kogu perioodi (kuni 2018. aastani) tegelik kapitalitootlus vaid umbes 3,4 % (122) Itaalia algselt kavandatud 6,5 % asemel.

121

122

Tabel 6

Tabel 6

CINi avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2012–2018

CINi avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2012–2018

(eurodes)

CINi avaliku teenuse osutamine

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Kogusumma

Kogutulu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– kogukulu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– amortisatsioon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= avaliku teenuse netokulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- kapitalitootlus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= hüvituskõlblik

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- tegelik hüvitis

32 707 233

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

468 821 085

= ülemäärane / ebapiisav hüvitamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 47 450 022

| (365) | Lisaks märgib komisjon positiivse küljena seda, et uue lepingu kohaselt peab CIN saatma oma raamatupidamisdokumendid (milles peetakse arvestust liinide kaupa ja mille on kinnitanud sõltumatu audiitor) igal aastal transpordiministeeriumile, et viimane saaks kontrollida, kas CIN on saanud ülemäärast hüvitist või mitte. See annab lisatagatise, et vältida ülemäärase hüvitise andmist CINile. Kuna nendes raamatupidamisdokumentides tehakse vahet ka avaliku teenindamise korra alusel ja kommertsalustel teenindatavate liinide vahel, on välistatud viimati nimetatud tegevuse ristsubsideerimine. Itaalia ametiasutused esitasid need raamatupidamisdokumendid ka ajavahemiku 2012–2018 kohta, mis võimaldas komisjonil teha tabelis 6 esitatud arvutused. |
| --- | --- |

(365)

Lisaks märgib komisjon positiivse küljena seda, et uue lepingu kohaselt peab CIN saatma oma raamatupidamisdokumendid (milles peetakse arvestust liinide kaupa ja mille on kinnitanud sõltumatu audiitor) igal aastal transpordiministeeriumile, et viimane saaks kontrollida, kas CIN on saanud ülemäärast hüvitist või mitte. See annab lisatagatise, et vältida ülemäärase hüvitise andmist CINile. Kuna nendes raamatupidamisdokumentides tehakse vahet ka avaliku teenindamise korra alusel ja kommertsalustel teenindatavate liinide vahel, on välistatud viimati nimetatud tegevuse ristsubsideerimine. Itaalia ametiasutused esitasid need raamatupidamisdokumendid ka ajavahemiku 2012–2018 kohta, mis võimaldas komisjonil teha tabelis 6 esitatud arvutused.

| (366) | Eeltoodut arvesse võttes järeldab komisjon, et CINile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. Täpsemalt leiab komisjon, et CIPE direktiiviga ette nähtud 6,5 % suurust riskipreemiat tuleb hinnata koos 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise maksimumsummaga. Seda silmas pidades oli kapitalitootlus, mida CIN eelanalüüsi kohaselt võis oodata, kooskõlas riskidega, mis tekkisid talle uue lepingu alusel avalike teenuste osutamisel. Seetõttu on komisjoni kahtlused Altmarki kohtuotsuse kolmanda tingimuse täitmise suhtes hajutatud. |
| --- | --- |

(366)

Eeltoodut arvesse võttes järeldab komisjon, et CINile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. Täpsemalt leiab komisjon, et CIPE direktiiviga ette nähtud 6,5 % suurust riskipreemiat tuleb hinnata koos 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise maksimumsummaga. Seda silmas pidades oli kapitalitootlus, mida CIN eelanalüüsi kohaselt võis oodata, kooskõlas riskidega, mis tekkisid talle uue lepingu alusel avalike teenuste osutamisel. Seetõttu on komisjoni kahtlused Altmarki kohtuotsuse kolmanda tingimuse täitmise suhtes hajutatud.

| (367) | Mis puudutab sildumise eesõigust ja sellest tuleneda võivat mis tahes ülemäärast hüvitamist, märgib komisjon järgmist. Itaalia on väitnud, et sildumise eesõigusest tulenevad võimalikud rahalised eelised oleksid piiratud (vt eespool põhjendus 191). Seega oleks ka sellest meetmest tulenev ülemäärase hüvitamise oht väike. Peale selle kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Komisjoni eespool esitatud analüüs (vt põhjendus 364) kinnitas, et ajavahemikul 2012–2018 ei saanud CIN ülemäärast hüvitist. Seetõttu järeldab komisjon, et ka sildumise eesõigus on Altmarki kolmanda kriteeriumiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(367)

Mis puudutab sildumise eesõigust ja sellest tuleneda võivat mis tahes ülemäärast hüvitamist, märgib komisjon järgmist. Itaalia on väitnud, et sildumise eesõigusest tulenevad võimalikud rahalised eelised oleksid piiratud (vt eespool põhjendus 191). Seega oleks ka sellest meetmest tulenev ülemäärase hüvitamise oht väike. Peale selle kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Komisjoni eespool esitatud analüüs (vt põhjendus 364) kinnitas, et ajavahemikul 2012–2018 ei saanud CIN ülemäärast hüvitist. Seetõttu järeldab komisjon, et ka sildumise eesõigus on Altmarki kolmanda kriteeriumiga kooskõlas.

7.1.3.4.   Neljas Altmarki kriteerium

Neljas Altmarki kriteerium

| (368) | Neljas Altmarki kriteerium on täidetud juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal. |
| --- | --- |

(368)

Neljas Altmarki kriteerium on täidetud juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal.

| (369) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 63 kohaselt on lihtsaim viis, kuidas riigiasutused saaksid täita neljandat Altmarki kriteeriumi, korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (123) („direktiiv 2004/17/EÜ“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (124) („direktiiv 2004/18/EÜ“) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus. |
| --- | --- |

(369)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 63 kohaselt on lihtsaim viis, kuidas riigiasutused saaksid täita neljandat Altmarki kriteeriumi, korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (123) („direktiiv 2004/17/EÜ“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (124) („direktiiv 2004/18/EÜ“) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus.

123

124

| (370) | Lisaks märgitakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 65, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „kogukonnale vähima kuluga“. |
| --- | --- |

(370)

Lisaks märgitakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 65, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „kogukonnale vähima kuluga“.

| (371) | Komisjon märgib, et käesoleval juhul toimus pakkumismenetlus enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (125) (mida kohaldatakse mereveoteenuste osutamiseks sõlmitud riigihankelepingute suhtes) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (126) jõustumist. Sel ajal kohaldati direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ. Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata siiski selliste mereveoteenuste suhtes nagu osutab Tirrenia. Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 5 on tõepoolest sätestatud, et selle kohaldamisalasse kuuluvad ainult raudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi teenused. |
| --- | --- |

(371)

Komisjon märgib, et käesoleval juhul toimus pakkumismenetlus enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (125) (mida kohaldatakse mereveoteenuste osutamiseks sõlmitud riigihankelepingute suhtes) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (126) jõustumist. Sel ajal kohaldati direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ. Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata siiski selliste mereveoteenuste suhtes nagu osutab Tirrenia. Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 5 on tõepoolest sätestatud, et selle kohaldamisalasse kuuluvad ainult raudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi teenused.

125

126

| (372) | Avaliku sektori hankijate nende mere-, ranniku- või jõetransporditeenuste osutamise valdkonnas sõlmitud lepingud kuuluvad direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduse 20 alusel hoopis direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisalasse. Veetransporditeenused on loetletud ka selle direktiivi II B lisas, mis tähendab, (127) et nende suhtes kohaldatakse ainult selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4. See tähendab, et vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ kohaldatakse mereveoteenuste riigihankelepingu suhtes ainult tehnilisi kirjeldusi käsitlevaid kohustusi (artikkel 23) ja lepingu sõlmimise teate avaldamise kohustust (pärast lepingu sõlmimist ja seetõttu pakkumismenetluse lõpus, mitte alguses: artikli 35 lõige 4. Kõik muud direktiiviga 2004/18/EÜ ette nähtud eeskirjad – sealhulgas avaldatavate teadete sisu käsitlevad sätted (artikli 36 lõige 1) ja valikukriteeriumide sätted (artiklid 45–52) – ei ole mereveoteenuste riigihankelepingute suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

(372)

Avaliku sektori hankijate nende mere-, ranniku- või jõetransporditeenuste osutamise valdkonnas sõlmitud lepingud kuuluvad direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduse 20 alusel hoopis direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisalasse. Veetransporditeenused on loetletud ka selle direktiivi II B lisas, mis tähendab, (127) et nende suhtes kohaldatakse ainult selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4. See tähendab, et vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ kohaldatakse mereveoteenuste riigihankelepingu suhtes ainult tehnilisi kirjeldusi käsitlevaid kohustusi (artikkel 23) ja lepingu sõlmimise teate avaldamise kohustust (pärast lepingu sõlmimist ja seetõttu pakkumismenetluse lõpus, mitte alguses: artikli 35 lõige 4. Kõik muud direktiiviga 2004/18/EÜ ette nähtud eeskirjad – sealhulgas avaldatavate teadete sisu käsitlevad sätted (artikli 36 lõige 1) ja valikukriteeriumide sätted (artiklid 45–52) – ei ole mereveoteenuste riigihankelepingute suhtes kohaldatavad.

127

| (373) | Lisaks ei kohaldata direktiivi 2004/18/EÜ selle direktiivi artikli 1 lõikes 4 määratletud teenuste kontsessioonide suhtes (128). Komisjon märgib, et teenuste kontsessioonidele, mis pakuvad teatavat piiriülest huvi, kehtib siiski aluslepingu läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise üldpõhimõte. |
| --- | --- |

(373)

Lisaks ei kohaldata direktiivi 2004/18/EÜ selle direktiivi artikli 1 lõikes 4 määratletud teenuste kontsessioonide suhtes (128). Komisjon märgib, et teenuste kontsessioonidele, mis pakuvad teatavat piiriülest huvi, kehtib siiski aluslepingu läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise üldpõhimõte.

128

| (374) | Ülaltoodu põhjal järeldab komisjon, et direktiivi 2004/18/EÜ saab kohaldada ainult riigihankelepingu korral, kuid mitte siis, kui see puudutab teenuste kontsessiooni. Peale selle, kuna kõnealune juhtum puudutab veetransporditeenuseid, oleksid kohaldatavad ainult mõned selle direktiivi nõuded. Seda arvestades leiab komisjon, et neljanda Altmarki kriteeriumi täidetuse tõendamisel ei saa ta tugineda üksnes riigihankedirektiivide järgimisele. Sel põhjusel hindab komisjon allpool, kas Itaalia kasutatud pakkumismenetlus oli konkureeriv, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Selle hinnangu andmisel tugineb komisjon asjakohastele juhtnööridele, mis on esitatud tema abi mõistet käsitlevas teatises (129) (eriti selle punktides 89 jj). |
| --- | --- |

(374)

Ülaltoodu põhjal järeldab komisjon, et direktiivi 2004/18/EÜ saab kohaldada ainult riigihankelepingu korral, kuid mitte siis, kui see puudutab teenuste kontsessiooni. Peale selle, kuna kõnealune juhtum puudutab veetransporditeenuseid, oleksid kohaldatavad ainult mõned selle direktiivi nõuded. Seda arvestades leiab komisjon, et neljanda Altmarki kriteeriumi täidetuse tõendamisel ei saa ta tugineda üksnes riigihankedirektiivide järgimisele. Sel põhjusel hindab komisjon allpool, kas Itaalia kasutatud pakkumismenetlus oli konkureeriv, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Selle hinnangu andmisel tugineb komisjon asjakohastele juhtnööridele, mis on esitatud tema abi mõistet käsitlevas teatises (129) (eriti selle punktides 89 jj).

129

Pakkumismenetluse konkureeriv ja läbipaistev iseloom

Pakkumismenetluse konkureeriv ja läbipaistev iseloom

| (375) | Abi mõistet käsitleva teatise punktis 90 sätestatakse, et hankemenetlus peab olema konkureeriv, (130) et võimaldada huvitatud ja kvalifitseerunud pakkujatel menetluses osaleda. Lisaks peaks menetlus teatise punkti 91 kohaselt olema läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Samas punktis rõhutatakse ka, et teabe kättesaadavus, huvitatud pakkujate seisukohast piisav aeg ning valiku ja lepingu sõlmimise kriteeriumide selgus on kõik läbipaistva valikumenetluse otsustava tähtsusega osad, ning osutatakse sellele, et hankemenetluse kohta tuleb avaldada piisaval määral teavet, nii et kõik potentsiaalsed pakkujad saaksid seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(375)

Abi mõistet käsitleva teatise punktis 90 sätestatakse, et hankemenetlus peab olema konkureeriv, (130) et võimaldada huvitatud ja kvalifitseerunud pakkujatel menetluses osaleda. Lisaks peaks menetlus teatise punkti 91 kohaselt olema läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Samas punktis rõhutatakse ka, et teabe kättesaadavus, huvitatud pakkujate seisukohast piisav aeg ning valiku ja lepingu sõlmimise kriteeriumide selgus on kõik läbipaistva valikumenetluse otsustava tähtsusega osad, ning osutatakse sellele, et hankemenetluse kohta tuleb avaldada piisaval määral teavet, nii et kõik potentsiaalsed pakkujad saaksid seda arvesse võtta.

130

| (376) | Sissejuhatava märkusena osutab komisjon, et kuigi Itaalia seadused (131) andsid erakorralisele volinikule võimaluse pidada potentsiaalsete omandajatega eraviisilisi läbirääkimisi, seda võimalust kõnealusel juhul ei kasutatud. Niisiis eelistati kõnealusel juhul avatud pakkumismenetlust, et tagada Tirrenia äriüksuse müük turuhinnaga ja saada seega müügist võimalikult suurt tulu. Kuna Tirrenia äriüksuse erastamiseks eraviisilisi läbirääkimisi ei peetud, on komisjoni 2011. aasta otsuses selle võimaluse suhtes avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(376)

Sissejuhatava märkusena osutab komisjon, et kuigi Itaalia seadused (131) andsid erakorralisele volinikule võimaluse pidada potentsiaalsete omandajatega eraviisilisi läbirääkimisi, seda võimalust kõnealusel juhul ei kasutatud. Niisiis eelistati kõnealusel juhul avatud pakkumismenetlust, et tagada Tirrenia äriüksuse müük turuhinnaga ja saada seega müügist võimalikult suurt tulu. Kuna Tirrenia äriüksuse erastamiseks eraviisilisi läbirääkimisi ei peetud, on komisjoni 2011. aasta otsuses selle võimaluse suhtes avaldatud kahtlused hajutatud.

131

| (377) | Kõnealusel juhul algatati pakkumismenetlus sellega, et ühes rahvusvahelises ja mitmes üleriigilises ajalehes ning valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel avaldati Tirrenia äriüksuse omandamise huvist teatamise kutse (vt põhjendus 70). Selles kutses kutsuti „kõiki, kes suudavad tagada mereveoteenuste katkematuse“ üles teatama oma huvist ega seatud lisatingimusi. Võimalikele huvitatud isikutele anti oma huvist teatamiseks ka piisavalt aega (s.o 35 päeva), mis võimaldas neil edasises protsessis osaleda. Selle protsessi järgmises, hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis anti kvalifitseeritud pakkujatele aega neli kuud kogu asjakohase teabe hindamiseks, et nad saaksid kindlaks teha, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Tirrenia äriüksuse kohta teha. |
| --- | --- |

(377)

Kõnealusel juhul algatati pakkumismenetlus sellega, et ühes rahvusvahelises ja mitmes üleriigilises ajalehes ning valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel avaldati Tirrenia äriüksuse omandamise huvist teatamise kutse (vt põhjendus 70). Selles kutses kutsuti „kõiki, kes suudavad tagada mereveoteenuste katkematuse“ üles teatama oma huvist ega seatud lisatingimusi. Võimalikele huvitatud isikutele anti oma huvist teatamiseks ka piisavalt aega (s.o 35 päeva), mis võimaldas neil edasises protsessis osaleda. Selle protsessi järgmises, hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis anti kvalifitseeritud pakkujatele aega neli kuud kogu asjakohase teabe hindamiseks, et nad saaksid kindlaks teha, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Tirrenia äriüksuse kohta teha.

| (378) | Komisjon märgib, et osalemiskutses tehti selgeks, et Tirrenia äriüksus müüakse Marzano menetluse erieeskirjade alusel eesmärgiga tagada mereveoteenuste katkematus avalike teenuste osutamise korra alusel. Lisaks viidati kutses 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 artiklile 19b, milles on sätestatud, et pakkumismenetluse lõpus sõlmitakse Tirrenia ostjaga uus leping. Samas artiklis osutatakse ka sellele, et sellise uue lepingu kehtivusaeg ei ületaks kaheksat aastat, ja kirjeldatakse, mida see peaks sisaldama. Lisaks on samas artiklis sätestatud Tirreniale makstava hüvitise maksimumsumma 72 685 642 eurot aastas kogu uue lepingu kehtivusajaks. Kõigele lisaks on artiklis 19b täpsustatud ka see, et Tirrenia omandajale jääb alles sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel. |
| --- | --- |

(378)

Komisjon märgib, et osalemiskutses tehti selgeks, et Tirrenia äriüksus müüakse Marzano menetluse erieeskirjade alusel eesmärgiga tagada mereveoteenuste katkematus avalike teenuste osutamise korra alusel. Lisaks viidati kutses 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 artiklile 19b, milles on sätestatud, et pakkumismenetluse lõpus sõlmitakse Tirrenia ostjaga uus leping. Samas artiklis osutatakse ka sellele, et sellise uue lepingu kehtivusaeg ei ületaks kaheksat aastat, ja kirjeldatakse, mida see peaks sisaldama. Lisaks on samas artiklis sätestatud Tirreniale makstava hüvitise maksimumsumma 72 685 642 eurot aastas kogu uue lepingu kehtivusajaks. Kõigele lisaks on artiklis 19b täpsustatud ka see, et Tirrenia omandajale jääb alles sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel.

| (379) | Nagu osutati 2011. aasta otsuses, ei sisaldanud osalemiskutse üksikasju müüdava vara, lepingu sõlmimise tingimuse ja pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta. Komisjon leiab, et pakkumisprotsess tervikuna oli järgmistes põhjendustes esitatud põhjustel siiski piisavalt läbipaistev. |
| --- | --- |

(379)

Nagu osutati 2011. aasta otsuses, ei sisaldanud osalemiskutse üksikasju müüdava vara, lepingu sõlmimise tingimuse ja pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta. Komisjon leiab, et pakkumisprotsess tervikuna oli järgmistes põhjendustes esitatud põhjustel siiski piisavalt läbipaistev.

| (380) | Esiteks mainiti osalemiskutses, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuste katkematuse“. See oli ainus valikukriteerium, mida Itaalia kohaldas, et otsustada, kas huvitatud isikutel lubatakse pakkumismenetluses osaleda. Kuigi osalemiskutses ei täpsustatud, kuidas pakkujad saavad tõendada, et nad vastavad sellele nõudele, tähendas see vaikimisi, et kasutada võidakse mis tahes sobivaid tõendamisvahendeid (132). Komisjon ei ole saanud teavet, mis näitaks, et üks või mitu viiest välistatud huvitatud isikust oleks tõepoolest esitanud piisavad tõendid selle kohta, et tal on olemas piisavad rahalised vahendid teenuse katkematuse tagamiseks, nagu on nõutud osalemiskutses. Komisjoni arvates oli see valikukriteerium kõigile huvitatud pakkujatele selge ja põhjendatud ka taotletava eesmärgi seisukohast. |
| --- | --- |

(380)

Esiteks mainiti osalemiskutses, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuste katkematuse“. See oli ainus valikukriteerium, mida Itaalia kohaldas, et otsustada, kas huvitatud isikutel lubatakse pakkumismenetluses osaleda. Kuigi osalemiskutses ei täpsustatud, kuidas pakkujad saavad tõendada, et nad vastavad sellele nõudele, tähendas see vaikimisi, et kasutada võidakse mis tahes sobivaid tõendamisvahendeid (132). Komisjon ei ole saanud teavet, mis näitaks, et üks või mitu viiest välistatud huvitatud isikust oleks tõepoolest esitanud piisavad tõendid selle kohta, et tal on olemas piisavad rahalised vahendid teenuse katkematuse tagamiseks, nagu on nõutud osalemiskutses. Komisjoni arvates oli see valikukriteerium kõigile huvitatud pakkujatele selge ja põhjendatud ka taotletava eesmärgi seisukohast.

132

| (381) | Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses 378, selgitati huvitatud isikutele viitega 25. septembri 2009. aasta dekreet-seadusele nr 135, et uus leping (kehtivusajaga kuni kaheksa aastat) sõlmitakse pärast pakkumismenetluse lõppu ja avaliku teenuse eest makstava hüvitise maksimumsummaks määrati 72 685 642 eurot aastas. Lisaks märgiti osalemiskutses, et eesmärk on müüa avaliku teenuse osutamisele spetsialiseerunud äriüksus. Peale selle, nagu Itaalia kinnitas, tehti kogu müügi ulatust käsitlev asjakohane teave, sealhulgas ostja ja riigi vahel sõlmitava lepingu projekt, kättesaadavaks üheteistkümnele isikule, kes otsustasid osaleda hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. See võimaldas neil isikutel otsustada, kas ja kui suur pakkumus teha. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et eraettevõtjatevaheliste müügimenetluste puhul on üldiselt tavaks, et tundlik äriteave tehakse kättesaadavaks ainult hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Samal põhjusel pidid huvitatud isikud sõlmima konfidentsiaalsuskokkulepped, enne kui neile anti juurdepääs asjakohastele dokumentidele (vt põhjendus 71). Selle põhjal leiab komisjon, et osalemiskutse (133) andis piisava selguse selles, et müük puudutab Tirrenia äriüksust, mis on seotud uue lepinguga. Pärast oma huvist teatamist anti isikutele juurdepääs kogu vajalikule teabele, et otsustada võimaliku pakkumuse tegemise üle. |
| --- | --- |

(381)

Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses 378, selgitati huvitatud isikutele viitega 25. septembri 2009. aasta dekreet-seadusele nr 135, et uus leping (kehtivusajaga kuni kaheksa aastat) sõlmitakse pärast pakkumismenetluse lõppu ja avaliku teenuse eest makstava hüvitise maksimumsummaks määrati 72 685 642 eurot aastas. Lisaks märgiti osalemiskutses, et eesmärk on müüa avaliku teenuse osutamisele spetsialiseerunud äriüksus. Peale selle, nagu Itaalia kinnitas, tehti kogu müügi ulatust käsitlev asjakohane teave, sealhulgas ostja ja riigi vahel sõlmitava lepingu projekt, kättesaadavaks üheteistkümnele isikule, kes otsustasid osaleda hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. See võimaldas neil isikutel otsustada, kas ja kui suur pakkumus teha. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et eraettevõtjatevaheliste müügimenetluste puhul on üldiselt tavaks, et tundlik äriteave tehakse kättesaadavaks ainult hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Samal põhjusel pidid huvitatud isikud sõlmima konfidentsiaalsuskokkulepped, enne kui neile anti juurdepääs asjakohastele dokumentidele (vt põhjendus 71). Selle põhjal leiab komisjon, et osalemiskutse (133) andis piisava selguse selles, et müük puudutab Tirrenia äriüksust, mis on seotud uue lepinguga. Pärast oma huvist teatamist anti isikutele juurdepääs kogu vajalikule teabele, et otsustada võimaliku pakkumuse tegemise üle.

133

| (382) | Kolmandaks märgib komisjon pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta järgmist. Huvitatud pakkujad, kes vastasid ainsale valikukriteeriumile, kutsuti 10. novembri 2010. aasta kirjaga osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollis. Seejärel edastati erakorralise voliniku 2. veebruari 2011. aasta kirjaga järelejäänud huvitatud pakkujatele asjakohased üksikasjad menetluse konkreetsete järgmiste etappide kohta, eelkõige menetluse ajakava ja hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise teises etapis osalemise kriteeriumid. Komisjon leiab, et selle teabe puudumine osalemiskutses (134) tõenäoliselt ei heidutanud potentsiaalseid pakkujaid huvi ilmutamast. |
| --- | --- |

(382)

Kolmandaks märgib komisjon pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta järgmist. Huvitatud pakkujad, kes vastasid ainsale valikukriteeriumile, kutsuti 10. novembri 2010. aasta kirjaga osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollis. Seejärel edastati erakorralise voliniku 2. veebruari 2011. aasta kirjaga järelejäänud huvitatud pakkujatele asjakohased üksikasjad menetluse konkreetsete järgmiste etappide kohta, eelkõige menetluse ajakava ja hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise teises etapis osalemise kriteeriumid. Komisjon leiab, et selle teabe puudumine osalemiskutses (134) tõenäoliselt ei heidutanud potentsiaalseid pakkujaid huvi ilmutamast.

134

| (383) | Neljandaks märgib komisjon, et kutse peale teatas oma huvist Tirrenia äriüksuse omandamise vastu 21 isikut. Nende 21 isiku seas oli nii riigisiseseid, Euroopa kui ka väljaspool Euroopat asuvaid üksusi, nende hulgas mõned Itaalia juhtivad parvlaevaettevõtjad (nt Grandi Navi Veloci, Moby). Komisjoni arvates kinnitab see, et kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele anti piisav võimalus teatada huvist pakkumismenetluses osalemise vastu. Selles kontekstis juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et huvitatud isikud ei pidanud järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teatada. Piisas sellest, et nad saatsid kirja, milles tõendasid oma suutlikkust tagada mereveoteenuste katkematus. Kuusteist isikut, kes sellele valikukriteeriumile vastasid, kutsuti seejärel osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis ja üksteist neist otsustaski selles osaleda. Alles pärast seda etappi pidid osalised otsustama, kas ja kui suure pakkumuse nad soovivad teha. |
| --- | --- |

(383)

Neljandaks märgib komisjon, et kutse peale teatas oma huvist Tirrenia äriüksuse omandamise vastu 21 isikut. Nende 21 isiku seas oli nii riigisiseseid, Euroopa kui ka väljaspool Euroopat asuvaid üksusi, nende hulgas mõned Itaalia juhtivad parvlaevaettevõtjad (nt Grandi Navi Veloci, Moby). Komisjoni arvates kinnitab see, et kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele anti piisav võimalus teatada huvist pakkumismenetluses osalemise vastu. Selles kontekstis juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et huvitatud isikud ei pidanud järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teatada. Piisas sellest, et nad saatsid kirja, milles tõendasid oma suutlikkust tagada mereveoteenuste katkematus. Kuusteist isikut, kes sellele valikukriteeriumile vastasid, kutsuti seejärel osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis ja üksteist neist otsustaski selles osaleda. Alles pärast seda etappi pidid osalised otsustama, kas ja kui suure pakkumuse nad soovivad teha.

| (384) | Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et pole kindel, kas kõik potentsiaalsed pakkujad olid pakkumismenetluse algetapis teadlikud võimalusest lükata ostuhinna osa maksmine viivisevabalt mitme aasta võrra edasi. Seda võimalust osalemiskutses ei mainitud, kuid seda seal ka ei välistatud (135). Selle põhjal tegi CIN pakkumuse, mis sisaldas peaaegu poole ostuhinna hilisemat tasumist. Komisjon märgib esiteks, et kuna pakkumismenetlus hõlmas kaheksa aasta pikkust avaliku teenindamise lepingut, ei olnud makse osa tasumise edasilükkamine selle lepingu kehtivusaja jooksul tavapärane. Kontsessioonilepingute puhul on tõepoolest tavapärane, et kontsessioonitasu makstakse osamaksetena, mitte täielikult ettemaksena. Lisaks märgib komisjon, et CINi pakkumuse tegelik väärtus, mis saadi edasilükatud maksete diskonteerimisel nende müügihetke väärtuses, on kõigest umbes 4 % väiksem kui täishinna ette ära maksmise puhul. Komisjon leiab, et tõenäoliselt ei ole see suhteliselt väike erinevus mõjutanud asjaosaliste soovi menetluses osaleda. Sellega seoses tuleks meenutada, et Tirrenia äriüksuse (sealhulgas uue lepingu) väärtus ei olnud sel ajal, kui osalised pidid oma osalemishuvist teatama, teada, nii et tõenäoliselt ei mõjutanud teadlikkus edasilükkamisvõimalusest selles etapis otsust pakkumismenetluses osaleda. Lisaks sellele juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et CINi siduv pakkumus (sealhulgas osaliselt edasilükatud makse) tehti andmeruumis kättesaadavaks ja kõiki teisi pakkujaid kutsuti sõnaselgelt üles esitama parem pakkumus. Hoolimata selleks antud kuueteistkümnest päevast ja võimalusest lisada pakkumusse ka makse edasilükkamine, ei esitanud oma pakkumust ükski teine pakkuja. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et ostuhinna (osa) maksmise edasilükkamise võimalust ei saa pidada pakkumismenetluse konkureerivust ja või läbipaistvust kahjustavaks. |
| --- | --- |

(384)

Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et pole kindel, kas kõik potentsiaalsed pakkujad olid pakkumismenetluse algetapis teadlikud võimalusest lükata ostuhinna osa maksmine viivisevabalt mitme aasta võrra edasi. Seda võimalust osalemiskutses ei mainitud, kuid seda seal ka ei välistatud (135). Selle põhjal tegi CIN pakkumuse, mis sisaldas peaaegu poole ostuhinna hilisemat tasumist. Komisjon märgib esiteks, et kuna pakkumismenetlus hõlmas kaheksa aasta pikkust avaliku teenindamise lepingut, ei olnud makse osa tasumise edasilükkamine selle lepingu kehtivusaja jooksul tavapärane. Kontsessioonilepingute puhul on tõepoolest tavapärane, et kontsessioonitasu makstakse osamaksetena, mitte täielikult ettemaksena. Lisaks märgib komisjon, et CINi pakkumuse tegelik väärtus, mis saadi edasilükatud maksete diskonteerimisel nende müügihetke väärtuses, on kõigest umbes 4 % väiksem kui täishinna ette ära maksmise puhul. Komisjon leiab, et tõenäoliselt ei ole see suhteliselt väike erinevus mõjutanud asjaosaliste soovi menetluses osaleda. Sellega seoses tuleks meenutada, et Tirrenia äriüksuse (sealhulgas uue lepingu) väärtus ei olnud sel ajal, kui osalised pidid oma osalemishuvist teatama, teada, nii et tõenäoliselt ei mõjutanud teadlikkus edasilükkamisvõimalusest selles etapis otsust pakkumismenetluses osaleda. Lisaks sellele juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et CINi siduv pakkumus (sealhulgas osaliselt edasilükatud makse) tehti andmeruumis kättesaadavaks ja kõiki teisi pakkujaid kutsuti sõnaselgelt üles esitama parem pakkumus. Hoolimata selleks antud kuueteistkümnest päevast ja võimalusest lisada pakkumusse ka makse edasilükkamine, ei esitanud oma pakkumust ükski teine pakkuja. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et ostuhinna (osa) maksmise edasilükkamise võimalust ei saa pidada pakkumismenetluse konkureerivust ja või läbipaistvust kahjustavaks.

135

| (385) | Ülaltoodu põhjal leiab komisjon, et pakkumismenetlus oli tervikuna konkureeriv ja läbipaistev. Eelkõige tehti asjaomase piirkondliku või rahvusvahelise turu kõigi võimalike pakkujateni jõudmist võimaldaval viisil laialdaselt kättesaadavaks Tirrenia kavatsus loovutada avaliku teenuse osutamine (st Tirrenia äriüksus) ja sõlmida võitjaga uus kaheksa-aastane leping. Lisaks võtab komisjon arvesse, et oma huvist teatamine oli potentsiaalsete pakkujate jaoks lihtne ja nad ei pidanud selles etapis mingeid kohustusi võtma. Eeldades, et nad suudavad tõendada, et nad vastavad ainsale valikukriteeriumile, anti neile isikutele kogu vajalik teave ja aeg, et nad saaksid otsustada, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Tirrenia äriüksuse kohta teha. Nendel põhjustel leiab komisjon, et tema kahtlused, et pakkumismenetlus ei olnud osalemiskutse võimalike puuduste tõttu piisavalt läbipaistev, on hajutatud. |
| --- | --- |

(385)

Ülaltoodu põhjal leiab komisjon, et pakkumismenetlus oli tervikuna konkureeriv ja läbipaistev. Eelkõige tehti asjaomase piirkondliku või rahvusvahelise turu kõigi võimalike pakkujateni jõudmist võimaldaval viisil laialdaselt kättesaadavaks Tirrenia kavatsus loovutada avaliku teenuse osutamine (st Tirrenia äriüksus) ja sõlmida võitjaga uus kaheksa-aastane leping. Lisaks võtab komisjon arvesse, et oma huvist teatamine oli potentsiaalsete pakkujate jaoks lihtne ja nad ei pidanud selles etapis mingeid kohustusi võtma. Eeldades, et nad suudavad tõendada, et nad vastavad ainsale valikukriteeriumile, anti neile isikutele kogu vajalik teave ja aeg, et nad saaksid otsustada, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Tirrenia äriüksuse kohta teha. Nendel põhjustel leiab komisjon, et tema kahtlused, et pakkumismenetlus ei olnud osalemiskutse võimalike puuduste tõttu piisavalt läbipaistev, on hajutatud.

Hankemenetluse mittediskrimineeriv iseloom ja kõrgeim hind kui kriteerium

Hankemenetluse mittediskrimineeriv iseloom ja kõrgeim hind kui kriteerium

| (386) | Abi mõistet käsitleva teatise punktis 92 rõhutatakse, et kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul, objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, on asendamatud tingimused, et tagada menetluse tulemuseks oleva tehingu vastavus turutingimustele. Lisaks märgitakse samas punktis, et võrdse kohtlemise tagamiseks peavad lepingu sõlmimise kriteeriumid võimaldama pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. Kõigele lisaks märgitakse abi mõistet käsitleva teatise punktis 95, et kui avaliku sektori asutused müüvad varasid, kaupu ja teenuseid, peaks ostja valimisel ainsaks asjakohaseks kriteeriumiks olema kõrgeim hind, (136) võttes arvesse ka nõutud lepingulisi kokkuleppeid (nt müüja müügigarantiisid). |
| --- | --- |

(386)

Abi mõistet käsitleva teatise punktis 92 rõhutatakse, et kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul, objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, on asendamatud tingimused, et tagada menetluse tulemuseks oleva tehingu vastavus turutingimustele. Lisaks märgitakse samas punktis, et võrdse kohtlemise tagamiseks peavad lepingu sõlmimise kriteeriumid võimaldama pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. Kõigele lisaks märgitakse abi mõistet käsitleva teatise punktis 95, et kui avaliku sektori asutused müüvad varasid, kaupu ja teenuseid, peaks ostja valimisel ainsaks asjakohaseks kriteeriumiks olema kõrgeim hind, (136) võttes arvesse ka nõutud lepingulisi kokkuleppeid (nt müüja müügigarantiisid).

136

| (387) | Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 380), sisaldas osalemiskutse ainult üht valikukriteeriumi, nimelt seda, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuse katkematuse“. 21st huvitatud isikust välistati viis, kuna leiti, et nad ei suuda seda tingimust täita (vt ka joonealune märkus 34). Komisjon leiab, et ainus kohaldatud valikukriteerium oli objektiivne ja see oli kõigile huvitatud isikutele osalemiskutses piisavalt selgeks tehtud. |
| --- | --- |

(387)

Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 380), sisaldas osalemiskutse ainult üht valikukriteeriumi, nimelt seda, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuse katkematuse“. 21st huvitatud isikust välistati viis, kuna leiti, et nad ei suuda seda tingimust täita (vt ka joonealune märkus 34). Komisjon leiab, et ainus kohaldatud valikukriteerium oli objektiivne ja see oli kõigile huvitatud isikutele osalemiskutses piisavalt selgeks tehtud.

| (388) | Seejärel kutsuti kuusteist huvitatud pakkujat, kes vastasid valikutingimusele, osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis, kuid viis pakkujat teatasid, et nad pole enam huvitatud. Neli kuud kestnud hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis võimaldati järelejäänud üheteistkümnele isikule juurdepääs andmeruumile, mis sisaldas kogu asjakohast teavet (vt põhjendus 72), mis võimaldas neil hinnata müüki pandud äriüksust ja uue lepingu projekti. Seega said kõik pakkujad sama teavet ja neid koheldi kogu aeg võrdselt. |
| --- | --- |

(388)

Seejärel kutsuti kuusteist huvitatud pakkujat, kes vastasid valikutingimusele, osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis, kuid viis pakkujat teatasid, et nad pole enam huvitatud. Neli kuud kestnud hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis võimaldati järelejäänud üheteistkümnele isikule juurdepääs andmeruumile, mis sisaldas kogu asjakohast teavet (vt põhjendus 72), mis võimaldas neil hinnata müüki pandud äriüksust ja uue lepingu projekti. Seega said kõik pakkujad sama teavet ja neid koheldi kogu aeg võrdselt.

| (389) | 2. veebruaril 2011 saatis erakorraline volinik üheteistkümnele järelejäänud huvitatud pakkujale kirja, milles tutvustati üksikasjalikult pakkumuse tegemise korda ja nõudeid. Täpsemalt öeldes määrati selles kirjas selgelt kindlaks müügi tingimused: äriplaani koostamine lepingu projektis kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja pakkuja finantsstabiilsuse tõendamiseks vajalike tagatiste andmine. Itaalia on kinnitanud, et kui oleks esitatud rohkem kui üks kõlblik pakkumus, oleks lepingu sõlmimise ainus kriteerium kõrgeim hind. Komisjon märgibki, et 29. aprillil 2011 palus erakorraline volinik teistelt huvitatud isikutelt paremaid pakkumusi just eesmärgiga saada müügist võimalikult suurim rahaline tulu. |
| --- | --- |

(389)

2. veebruaril 2011 saatis erakorraline volinik üheteistkümnele järelejäänud huvitatud pakkujale kirja, milles tutvustati üksikasjalikult pakkumuse tegemise korda ja nõudeid. Täpsemalt öeldes määrati selles kirjas selgelt kindlaks müügi tingimused: äriplaani koostamine lepingu projektis kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja pakkuja finantsstabiilsuse tõendamiseks vajalike tagatiste andmine. Itaalia on kinnitanud, et kui oleks esitatud rohkem kui üks kõlblik pakkumus, oleks lepingu sõlmimise ainus kriteerium kõrgeim hind. Komisjon märgibki, et 29. aprillil 2011 palus erakorraline volinik teistelt huvitatud isikutelt paremaid pakkumusi just eesmärgiga saada müügist võimalikult suurim rahaline tulu.

| (390) | Komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud kahtlused selle kohta, kas dekreet 134/2008 võimaldab sõlmida lepingu muude kriteeriumide alusel, on seega hajutatud. Kõiki isikuid teavitati pakkumismenetluse eri etappides nõuetekohaselt ja võrdselt, mis võimaldas neil teha oma pakkumuse, tundes täielikult menetlust ja nõudeid. Komisjon leiab ka, et lepingu sõlmimise kriteerium võimaldab pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. |
| --- | --- |

(390)

Komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud kahtlused selle kohta, kas dekreet 134/2008 võimaldab sõlmida lepingu muude kriteeriumide alusel, on seega hajutatud. Kõiki isikuid teavitati pakkumismenetluse eri etappides nõuetekohaselt ja võrdselt, mis võimaldas neil teha oma pakkumuse, tundes täielikult menetlust ja nõudeid. Komisjon leiab ka, et lepingu sõlmimise kriteerium võimaldab pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata.

Ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt

Ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt

| (391) | Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et CINi pakutud ostuhinna tegelik väärtus (137) on väiksem turuväärtusest, mille on määranud pädeva ministeeriumi nimetatud ekspert. Euroopa Kohus on siiski Land Burgenlandi kohtuasjas otsustanud, et kui riigiasutused müüvad neile kuuluva ettevõtja avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust kasutades, võib eeldada, et turuhind vastab kõrgeimale (siduvale ja usaldusväärsele) pakkumusele ning et arvestatakse ainult hinda, ilma et turuhinna kontrollimiseks oleks vaja kasutada muid hindamismeetodeid, näiteks sõltumatuid uuringuid (138). Lisaks võib õigusvastaste tingimuste tõttu nõuetele mittevastavaks tunnistatud pakkumismenetluses esitatud kõrgeima hinnaga pakkumus siiski vastata turuhinnale, kui puudused pakkumismenetluse tingimustes ei mõjutanud selle pakkumuse suurust, põhjustades selle vähenemise (139). |
| --- | --- |

(391)

Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et CINi pakutud ostuhinna tegelik väärtus (137) on väiksem turuväärtusest, mille on määranud pädeva ministeeriumi nimetatud ekspert. Euroopa Kohus on siiski Land Burgenlandi kohtuasjas otsustanud, et kui riigiasutused müüvad neile kuuluva ettevõtja avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust kasutades, võib eeldada, et turuhind vastab kõrgeimale (siduvale ja usaldusväärsele) pakkumusele ning et arvestatakse ainult hinda, ilma et turuhinna kontrollimiseks oleks vaja kasutada muid hindamismeetodeid, näiteks sõltumatuid uuringuid (138). Lisaks võib õigusvastaste tingimuste tõttu nõuetele mittevastavaks tunnistatud pakkumismenetluses esitatud kõrgeima hinnaga pakkumus siiski vastata turuhinnale, kui puudused pakkumismenetluse tingimustes ei mõjutanud selle pakkumuse suurust, põhjustades selle vähenemise (139).

137

138

139

| (392) | Komisjon märgib, et kuna kõnealusel juhul on CINi makstud hind avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse tulemus, võib eeldada, et see hind on võrdne turuhinnaga. Seetõttu ei ole vaja seda hinda võrrelda Itaalia ja komisjoni nimetatud sõltumatute ekspertide määratud hindadega. Lisaks nõustub komisjon Itaaliaga (vt põhjendus 176), et sõltumatud eksperdid pidid tingimata tegema teatavaid oletusi, nii et saadud hindu tuleks igal juhul tõlgendada ettevaatusega. Kõigele lisaks, nagu CIN märkis (vt põhjendus 236), osutas vähemalt üks Tirrenia äriüksuse ostu potentsiaalne pakkuja, et Itaalia nimetatud sõltumatu eksperdi määratud hind oli liiga kõrge. Ehkki need tõendid on kontrollimata, kinnitavad need, et eksperdi määratud hind ei pruugi alati kajastada turuväärtust, mille turuosalised pakkumismenetluse teel määravad. |
| --- | --- |

(392)

Komisjon märgib, et kuna kõnealusel juhul on CINi makstud hind avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse tulemus, võib eeldada, et see hind on võrdne turuhinnaga. Seetõttu ei ole vaja seda hinda võrrelda Itaalia ja komisjoni nimetatud sõltumatute ekspertide määratud hindadega. Lisaks nõustub komisjon Itaaliaga (vt põhjendus 176), et sõltumatud eksperdid pidid tingimata tegema teatavaid oletusi, nii et saadud hindu tuleks igal juhul tõlgendada ettevaatusega. Kõigele lisaks, nagu CIN märkis (vt põhjendus 236), osutas vähemalt üks Tirrenia äriüksuse ostu potentsiaalne pakkuja, et Itaalia nimetatud sõltumatu eksperdi määratud hind oli liiga kõrge. Ehkki need tõendid on kontrollimata, kinnitavad need, et eksperdi määratud hind ei pruugi alati kajastada turuväärtust, mille turuosalised pakkumismenetluse teel määravad.

| (393) | Põhjalikkuse huvides märgib komisjon, et edasilükatud maksmisel on ka majanduslik alus. On tõsi, et nagu CIN osutas (vt põhjendus 240), et edasilükatud maksmine on seotud müügi eseme olemusega, st äriüksusega, mille tegelik väärtus oleneb (nagu kinnitas Banca Profilo, vt punkt 2.3.3.4 ja põhjendus 240), uues lepingus sätestatud hüvitussummade tegelikust maksmisest kaheksa aasta jooksul. Makse edasilükkamist (ostuhinna osa maksmise edasilükkamist) võib seega pidada ka pakkumismenetluses müüki pandud vara (eriti avaliku teenindamise lepingu ja sellega seotud hüvitise) olemuse loogiliseks tagajärjeks. |
| --- | --- |

(393)

Põhjalikkuse huvides märgib komisjon, et edasilükatud maksmisel on ka majanduslik alus. On tõsi, et nagu CIN osutas (vt põhjendus 240), et edasilükatud maksmine on seotud müügi eseme olemusega, st äriüksusega, mille tegelik väärtus oleneb (nagu kinnitas Banca Profilo, vt punkt 2.3.3.4 ja põhjendus 240), uues lepingus sätestatud hüvitussummade tegelikust maksmisest kaheksa aasta jooksul. Makse edasilükkamist (ostuhinna osa maksmise edasilükkamist) võib seega pidada ka pakkumismenetluses müüki pandud vara (eriti avaliku teenindamise lepingu ja sellega seotud hüvitise) olemuse loogiliseks tagajärjeks.

| (394) | Eespool öeldu põhjal järeldab komisjon, et tema kahtlused ostuhinna osa tasumise edasilükkamise kohta on hajutatud. |
| --- | --- |

(394)

Eespool öeldu põhjal järeldab komisjon, et tema kahtlused ostuhinna osa tasumise edasilükkamise kohta on hajutatud.

Teenuste osutamine kogukonna jaoks võimalikult väikeste kuludega

Teenuste osutamine kogukonna jaoks võimalikult väikeste kuludega

| (395) | Käesoleval juhul seoti uus leping Tirrenia äriüksusega ja teatavate töötajate arvuga seotud tingimustega, mitte ainult uue lepingu endaga. 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et kui pakkujad olid juba piisavalt varustatud laevade ja meeskondadega, oleksid nad kandnud väiksemaid kulusid, kui neil ei oleks olnud kohustust võtta üle osa Tirrenia põhivarast ja töötajatest. Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et uue lepingu pakkumismenetlus ilma kohustuseta võtta üle avalike teenuste osutamiseks vajalikud Tirrenia laevad ja meeskond oleks toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks. |
| --- | --- |

(395)

Käesoleval juhul seoti uus leping Tirrenia äriüksusega ja teatavate töötajate arvuga seotud tingimustega, mitte ainult uue lepingu endaga. 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et kui pakkujad olid juba piisavalt varustatud laevade ja meeskondadega, oleksid nad kandnud väiksemaid kulusid, kui neil ei oleks olnud kohustust võtta üle osa Tirrenia põhivarast ja töötajatest. Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et uue lepingu pakkumismenetlus ilma kohustuseta võtta üle avalike teenuste osutamiseks vajalikud Tirrenia laevad ja meeskond oleks toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks.

| (396) | Kuna Tirrenia oli suurettevõte, mille suhtes kohaldati erakorralise juhtimise menetlust, kohustasid üldised riigisisesed seadused (140) selle omandajat säilitama kahe aasta jooksul avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks sama töötajate arvu, mis on sätestatud Tirrenia äriplaanides. Seda arvestades nähakse äriüksuse üleandmise lepingus ette, et CIN pakub endistele Tirrenia töötajatele tööd (uute lepingute alusel) ja hoidub kaheaastase perioodi jooksul töölepingute ülesütlemisest (141). Komisjon märgib esiteks, et see nõue põhineb juriidilisel kohustusel, mida Itaalia ametiasutused ei saanud äriüksuse üleandmise korraldamisel eirata ja et see kohustus on ajaliselt piiratud, st kahe aastaga. Komisjon märgib ka, et Tirrenia äriüksus jätkab avalike teenuste osutamist uues lepingus kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste alusel. Selle kohta on Itaalia väitnud, et CIN võtab üle ainult avaliku teenuse pidevaks osutamiseks vajalikud laevapere liikmed ja haldustöötajad. Lisaks väitis Itaalia, et CIN oleks pidanud järgima seda minimaalset töötajate arvu, olenemata tööjõuga seotud tingimusest. Arvestades, et tööjõukulud kaetaks uue lepingu alusel CINile makstavast hüvitisest, leiab komisjon, et töötajate arvu säilitamise kohustus ei ole tegelikult CINi jaoks koormav. Seetõttu ei ole see kohustus tõenäoliselt äriüksuse müügihinda vähendanud ega sel viisil CINile eelist andnud. Lisaks oli see lahendus kasulik ka Tirreniale (ja seega ka selle omanikule Itaaliale), kuna viimane ei peaks kandma CINi poolt uuesti tööle võetavate töötajate lepingute ülesütlemise kulusid. Komisjon märgib, et Ecorysi hinnangul oleks kogu Tirrenia personali koondamiskulud olnud vähemalt 35 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(396)

Kuna Tirrenia oli suurettevõte, mille suhtes kohaldati erakorralise juhtimise menetlust, kohustasid üldised riigisisesed seadused (140) selle omandajat säilitama kahe aasta jooksul avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks sama töötajate arvu, mis on sätestatud Tirrenia äriplaanides. Seda arvestades nähakse äriüksuse üleandmise lepingus ette, et CIN pakub endistele Tirrenia töötajatele tööd (uute lepingute alusel) ja hoidub kaheaastase perioodi jooksul töölepingute ülesütlemisest (141). Komisjon märgib esiteks, et see nõue põhineb juriidilisel kohustusel, mida Itaalia ametiasutused ei saanud äriüksuse üleandmise korraldamisel eirata ja et see kohustus on ajaliselt piiratud, st kahe aastaga. Komisjon märgib ka, et Tirrenia äriüksus jätkab avalike teenuste osutamist uues lepingus kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste alusel. Selle kohta on Itaalia väitnud, et CIN võtab üle ainult avaliku teenuse pidevaks osutamiseks vajalikud laevapere liikmed ja haldustöötajad. Lisaks väitis Itaalia, et CIN oleks pidanud järgima seda minimaalset töötajate arvu, olenemata tööjõuga seotud tingimusest. Arvestades, et tööjõukulud kaetaks uue lepingu alusel CINile makstavast hüvitisest, leiab komisjon, et töötajate arvu säilitamise kohustus ei ole tegelikult CINi jaoks koormav. Seetõttu ei ole see kohustus tõenäoliselt äriüksuse müügihinda vähendanud ega sel viisil CINile eelist andnud. Lisaks oli see lahendus kasulik ka Tirreniale (ja seega ka selle omanikule Itaaliale), kuna viimane ei peaks kandma CINi poolt uuesti tööle võetavate töötajate lepingute ülesütlemise kulusid. Komisjon märgib, et Ecorysi hinnangul oleks kogu Tirrenia personali koondamiskulud olnud vähemalt 35 miljonit eurot.

140

141

| (397) | Tirrenia äriüksuse varade uue avaliku teenindamise lepinguga (142) sidumisega laieneb omandajale automaatselt kohustus tagada avaliku teenuse katkematus ja talle antakse sildumise eesõigus. Esiteks märgib komisjon, et avaliku teenindamise lepinguga olid seotud ainult need varad, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Kõik muud varad (sealhulgas nt kinnisvara, kuus laeva, kunstikogu) müüdi eraldi pakkumismenetluse teel. Teiseks leiab komisjon, et Tirrenia äriüksuse vara sidumisega uue avaliku teenindamise lepinguga ei kaasne madalam hind kui juhul, kui varad ja leping oleks müüdud eraldi ja seda järgmistel põhjustel.






  — | Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 164), korraldas Tirrenia erakorraline volinik eraldi pakkumismenetluse kuue laeva müümiseks, mida kasutati ainult liinidel, mille suhtes ei kohaldatud avalike teenuste osutamise kohustusi. Ainult üks neist kuuest laevast õnnestus müüa pakkujale, kes kavatses seda edaspidigi laevaliikluseks kasutada. Ülejäänud viis laeva sai müüa üksnes lammutamiseks Lisaks juhtisid 2011. aasta märtsis Tirrenia laevade väärtust määrama kutsutud laevamaaklerid (143) tähelepanu sellele, et majanduskriisil on oluline mõju, mis kajastub laevade väiksemas väärtuses ja laevade ülepakkumisest turul. Nendel põhjustel näib ebatõenäoline, et Tirrenia järelejäänud 18 laeva oleks võinud müüa laevanduse eesmärgil (st nende vanametalli väärtusest kõrgema hinnaga). Komisjon leiab, et nende laevade sidumine avaliku teenindamise lepinguga võimaldas saada Tirrenia laevade eest kõrgemat hinda, (144) kuna nende omandaja saaks laevade avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel käitamise eest kaheksa aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist. |
| --- | --- | --- |

(397)

Tirrenia äriüksuse varade uue avaliku teenindamise lepinguga (142) sidumisega laieneb omandajale automaatselt kohustus tagada avaliku teenuse katkematus ja talle antakse sildumise eesõigus. Esiteks märgib komisjon, et avaliku teenindamise lepinguga olid seotud ainult need varad, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Kõik muud varad (sealhulgas nt kinnisvara, kuus laeva, kunstikogu) müüdi eraldi pakkumismenetluse teel. Teiseks leiab komisjon, et Tirrenia äriüksuse vara sidumisega uue avaliku teenindamise lepinguga ei kaasne madalam hind kui juhul, kui varad ja leping oleks müüdud eraldi ja seda järgmistel põhjustel.

142

—

Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 164), korraldas Tirrenia erakorraline volinik eraldi pakkumismenetluse kuue laeva müümiseks, mida kasutati ainult liinidel, mille suhtes ei kohaldatud avalike teenuste osutamise kohustusi. Ainult üks neist kuuest laevast õnnestus müüa pakkujale, kes kavatses seda edaspidigi laevaliikluseks kasutada. Ülejäänud viis laeva sai müüa üksnes lammutamiseks Lisaks juhtisid 2011. aasta märtsis Tirrenia laevade väärtust määrama kutsutud laevamaaklerid (143) tähelepanu sellele, et majanduskriisil on oluline mõju, mis kajastub laevade väiksemas väärtuses ja laevade ülepakkumisest turul. Nendel põhjustel näib ebatõenäoline, et Tirrenia järelejäänud 18 laeva oleks võinud müüa laevanduse eesmärgil (st nende vanametalli väärtusest kõrgema hinnaga). Komisjon leiab, et nende laevade sidumine avaliku teenindamise lepinguga võimaldas saada Tirrenia laevade eest kõrgemat hinda, (144) kuna nende omandaja saaks laevade avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel käitamise eest kaheksa aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist.

143

144

| — | 2012. aasta otsuses tõstatas komisjon võimaluse, et pakkujatel võis juba olla piisavalt laevu ja meeskondi ning nad oleksid seetõttu eelistanud mitte omandada Tirrenia laevu ja palgata selle töötajaid. Komisjon märgib, et kui CIN asus täitma oma uue lepingu kohaseid kohustusi, oli ettevõttel kokku 1 239 töötajat ja 18 laeva (mis olid osa Tirrenia äriüksusest, mille CIN omandas). Komisjoni arvates on ebatõenäoline, et potentsiaalsetel pakkujatel oleks olnud (uuesti) kasutuselevõtmiseks kohe olemas sellised märkimisväärsed ressursid uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Seda enam, et uus leping sisaldab erinõudeid (nt maht) laevadele, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel eri liinidel. Kõik ettevõtjad, kellel olid vajalikud ressursid, oleksid laevad tõenäoliselt juba muudel liinidel kasutusele võtnud ja nende uuesti kasutusele võtmine uue lepingu kohaselt oleks tingimata põhjustanud nende varasemast kasutamisest saadava tulu kaotuse. Sellega seoses osutab komisjon, et nii Grimaldi kui ka GNV osalesid pakkumismenetluses ning kumbki äriühing ei ole komisjonile väitnud, et nad oleksid eelistanud mitte osta Tirrenia laevu. |
| --- | --- |

—

2012. aasta otsuses tõstatas komisjon võimaluse, et pakkujatel võis juba olla piisavalt laevu ja meeskondi ning nad oleksid seetõttu eelistanud mitte omandada Tirrenia laevu ja palgata selle töötajaid. Komisjon märgib, et kui CIN asus täitma oma uue lepingu kohaseid kohustusi, oli ettevõttel kokku 1 239 töötajat ja 18 laeva (mis olid osa Tirrenia äriüksusest, mille CIN omandas). Komisjoni arvates on ebatõenäoline, et potentsiaalsetel pakkujatel oleks olnud (uuesti) kasutuselevõtmiseks kohe olemas sellised märkimisväärsed ressursid uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Seda enam, et uus leping sisaldab erinõudeid (nt maht) laevadele, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel eri liinidel. Kõik ettevõtjad, kellel olid vajalikud ressursid, oleksid laevad tõenäoliselt juba muudel liinidel kasutusele võtnud ja nende uuesti kasutusele võtmine uue lepingu kohaselt oleks tingimata põhjustanud nende varasemast kasutamisest saadava tulu kaotuse. Sellega seoses osutab komisjon, et nii Grimaldi kui ka GNV osalesid pakkumismenetluses ning kumbki äriühing ei ole komisjonile väitnud, et nad oleksid eelistanud mitte osta Tirrenia laevu.

| (398) | Selleks et kontrollida, kas uue lepingu sidumine Tirrenia äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimusega ei ole CINile koormav, tellis komisjon ametliku uurimise käigus uuringu sõltumatult eksperdilt (Ecorys). Ecorysil paluti (vt põhjendused 96 jj) määrata Tirrenia äriüksuse turuväärtus, arvestamata mis tahes sellega seotud tingimusi. Ecorys jõudis järeldusele, et kui Tirrenia äriüksus oleks müüdud ilma mis tahes tingimusteta ja eelkõige sidumata seda uue avaliku teenindamise lepinguga avaliku teenuse osutamiseks (ja seega ka ilma kohustuseta tagada nimetatud avaliku teenuse katkematus), oleks äriühing müüdud likvideerimisväärtusega 303,5 miljonit eurot. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Tirrenia äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on väiksem pakkumismenetluse tulemusel saadud väärtusest, ning nentis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv. Peale selle võrdles Ecorys Tirrenia äriüksuse töötajate arvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja töötajate arvudega ja jõudis järeldusele, et Tirrenia töötajate arv ja personalikulude struktuur ei ole „erinev võrreldavate ettevõtjate struktuurist, kui võtta arvesse tööjõukulude osa kogutulust ning tööjõukulude ja töötajate arvu suhet“. Analüüs ei näidanud olulist erinevust Tirrenia äriüksuse ja võrreldavate ettevõtjate vahel, mis oleks võinud osutada ülemäärasele töötajate arvule või liigsetele tööjõukuludele. Potentsiaalsel ostjal oleks seega olnud vähe tegutsemisruumi osa tööjõu vallandamisel või asendamisel. Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel on olnud oluline mõju Tirrenia äriüksuse väärtusele. Seetõttu järeldab komisjon, et uue lepingu sidumine Tirrenia äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimusega ei saanud alandada äriüksuse müügihinda ega andnud CINile sel viisil eelist. |
| --- | --- |

(398)

Selleks et kontrollida, kas uue lepingu sidumine Tirrenia äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimusega ei ole CINile koormav, tellis komisjon ametliku uurimise käigus uuringu sõltumatult eksperdilt (Ecorys). Ecorysil paluti (vt põhjendused 96 jj) määrata Tirrenia äriüksuse turuväärtus, arvestamata mis tahes sellega seotud tingimusi. Ecorys jõudis järeldusele, et kui Tirrenia äriüksus oleks müüdud ilma mis tahes tingimusteta ja eelkõige sidumata seda uue avaliku teenindamise lepinguga avaliku teenuse osutamiseks (ja seega ka ilma kohustuseta tagada nimetatud avaliku teenuse katkematus), oleks äriühing müüdud likvideerimisväärtusega 303,5 miljonit eurot. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Tirrenia äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on väiksem pakkumismenetluse tulemusel saadud väärtusest, ning nentis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv. Peale selle võrdles Ecorys Tirrenia äriüksuse töötajate arvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja töötajate arvudega ja jõudis järeldusele, et Tirrenia töötajate arv ja personalikulude struktuur ei ole „erinev võrreldavate ettevõtjate struktuurist, kui võtta arvesse tööjõukulude osa kogutulust ning tööjõukulude ja töötajate arvu suhet“. Analüüs ei näidanud olulist erinevust Tirrenia äriüksuse ja võrreldavate ettevõtjate vahel, mis oleks võinud osutada ülemäärasele töötajate arvule või liigsetele tööjõukuludele. Potentsiaalsel ostjal oleks seega olnud vähe tegutsemisruumi osa tööjõu vallandamisel või asendamisel. Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel on olnud oluline mõju Tirrenia äriüksuse väärtusele. Seetõttu järeldab komisjon, et uue lepingu sidumine Tirrenia äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimusega ei saanud alandada äriüksuse müügihinda ega andnud CINile sel viisil eelist.

| (399) | Kokkuvõttes võib öelda, et töötajate arvu säilitamise tingimuse on kehtestanud pigem üldised riigisisesed seadused kui müüja. Pealegi ei ole see tingimus Tirrenia äriüksuse omandajale koormav, nagu kinnitas ka komisjoni sõltumatu ekspert Ecorys. Avaliku teenuse osutamise katkematuse tagamise tingimust, mis on varade ja avalike teenuste osutamise kohustuse sidumise otsene tagajärg, ei saa pidada hinda alandavaks. Varade eraldi müümine oleks, nagu eespool väideti, hoopis toonud kaasa madalama hinna (nagu kinnitas Ecorys). Lisaks on väga ebatõenäoline, et oleks olnud potentsiaalseid pakkujaid, kes oleksid huvitatud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisest varasid üle võtmata, arvestades avaliku teenuse osutamiseks vajalike laevade ja meeskonna suurt hulka. Komisjon järeldab seetõttu, et iga turumajanduslik müüja oleks kõrgeima hinna saamiseks otsustanud müüa Tirrenia äriüksuse varad koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Selle põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole lisanud tingimusi, mis oleksid võinud hinda alandada või mida eraõiguslik müüja poleks nõudnud. Selle põhjal järeldab komisjon, et tema kahtlus, et uue lepingu pakkumine koos Tirrenia äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimustega ei tooks kaasa vähimat kulu kogukonnale. |
| --- | --- |

(399)

Kokkuvõttes võib öelda, et töötajate arvu säilitamise tingimuse on kehtestanud pigem üldised riigisisesed seadused kui müüja. Pealegi ei ole see tingimus Tirrenia äriüksuse omandajale koormav, nagu kinnitas ka komisjoni sõltumatu ekspert Ecorys. Avaliku teenuse osutamise katkematuse tagamise tingimust, mis on varade ja avalike teenuste osutamise kohustuse sidumise otsene tagajärg, ei saa pidada hinda alandavaks. Varade eraldi müümine oleks, nagu eespool väideti, hoopis toonud kaasa madalama hinna (nagu kinnitas Ecorys). Lisaks on väga ebatõenäoline, et oleks olnud potentsiaalseid pakkujaid, kes oleksid huvitatud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisest varasid üle võtmata, arvestades avaliku teenuse osutamiseks vajalike laevade ja meeskonna suurt hulka. Komisjon järeldab seetõttu, et iga turumajanduslik müüja oleks kõrgeima hinna saamiseks otsustanud müüa Tirrenia äriüksuse varad koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Selle põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole lisanud tingimusi, mis oleksid võinud hinda alandada või mida eraõiguslik müüja poleks nõudnud. Selle põhjal järeldab komisjon, et tema kahtlus, et uue lepingu pakkumine koos Tirrenia äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimustega ei tooks kaasa vähimat kulu kogukonnale.

Tugevad kaitsemeetmed sellise menetluse kavandamisel, kus esitatakse ainult üks pakkumus

Tugevad kaitsemeetmed sellise menetluse kavandamisel, kus esitatakse ainult üks pakkumus

| (400) | Eespool kirjeldatud hinnangu (vt põhjendused 375–399) põhjal järeldab komisjon, et pakkumismenetlus oli riigihanke-eeskirjade kohaselt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 märgitakse siiski, et „ kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, [ei saa] käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu“. |
| --- | --- |

(400)

Eespool kirjeldatud hinnangu (vt põhjendused 375–399) põhjal järeldab komisjon, et pakkumismenetlus oli riigihanke-eeskirjade kohaselt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 märgitakse siiski, et „ kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, [ei saa] käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu“.

| (401) | Seega, arvestades, et Tirrenia äriüksuse (mis hõlmas ka uut lepingut) pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult CIN, ei oleks selline menetlus olnud tavaliselt piisav, et tagada eelise puudumine võitja jaoks. |
| --- | --- |

(401)

Seega, arvestades, et Tirrenia äriüksuse (mis hõlmas ka uut lepingut) pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult CIN, ei oleks selline menetlus olnud tavaliselt piisav, et tagada eelise puudumine võitja jaoks.

| (402) | Komisjon on siiski oma üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 esitatud seisukohta täpsustanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas juhendis, (145) märkides, et „[s]ee ei tähenda aga seda, et ei saaks olla juhtumeid, mille puhul võib hanke tingimustes sätestatud erakordselt kindlate kaitsemeetmete tõttu piisata üldsusele kõige väiksemate kulutuste eest teenuse osutamise tagamiseks ka hankest, mille raames esitati vaid üks pakkumine“. |
| --- | --- |

(402)

Komisjon on siiski oma üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 esitatud seisukohta täpsustanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas juhendis, (145) märkides, et „[s]ee ei tähenda aga seda, et ei saaks olla juhtumeid, mille puhul võib hanke tingimustes sätestatud erakordselt kindlate kaitsemeetmete tõttu piisata üldsusele kõige väiksemate kulutuste eest teenuse osutamise tagamiseks ka hankest, mille raames esitati vaid üks pakkumine“.

145

| (403) | Komisjoni arvates olid hinnatava juhtumi puhul sellised kaitsemeetmed olemas. Täpsemalt:






  — | pakkumismenetlus korraldati nii, et potentsiaalsete pakkujate huvi oleks võimalikult suur. Lisaks ei pidanud need potentsiaalsed pakkujad järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teada anda. Selle tulemusel laekus vähemalt 21 osalemisavaldust Itaalia, Euroopa ja väljaspool Euroopat asuva üksuselt, kellest kuusteist kutsuti osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis (vt põhjendus 387). |
| --- | --- | --- |

(403)

Komisjoni arvates olid hinnatava juhtumi puhul sellised kaitsemeetmed olemas. Täpsemalt:

—

pakkumismenetlus korraldati nii, et potentsiaalsete pakkujate huvi oleks võimalikult suur. Lisaks ei pidanud need potentsiaalsed pakkujad järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teada anda. Selle tulemusel laekus vähemalt 21 osalemisavaldust Itaalia, Euroopa ja väljaspool Euroopat asuva üksuselt, kellest kuusteist kutsuti osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis (vt põhjendus 387).

| — | Tõeline konkurents oli võimalik kuni pakkumismenetluse lõpuni. Täpsemalt öeldes jõudis pakkumuste esitamise etappi üksteist võimalikku pakkujat. Kolm neist (st Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. ja Marinvest S.r.l.) otsustasid jõud ühendada ja esitada CINi nime all siduva pakkumuse. Komisjon leiab, et ülejäänud kaheksa võimaliku pakkuja profiili põhjal oleks vähemalt viiel olnud võimalik (tänu oma kogemustele ja rahalistele vahenditele) pakkumusi teha või oli neil põhjust olla pakkumuse tegemisest tõeliselt huvitatud (nt juba tegutsevad selles sektoris ja/või Itaalias). |
| --- | --- |

—

Tõeline konkurents oli võimalik kuni pakkumismenetluse lõpuni. Täpsemalt öeldes jõudis pakkumuste esitamise etappi üksteist võimalikku pakkujat. Kolm neist (st Onorato Partecipazioni S.r.l., Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. ja Marinvest S.r.l.) otsustasid jõud ühendada ja esitada CINi nime all siduva pakkumuse. Komisjon leiab, et ülejäänud kaheksa võimaliku pakkuja profiili põhjal oleks vähemalt viiel olnud võimalik (tänu oma kogemustele ja rahalistele vahenditele) pakkumusi teha või oli neil põhjust olla pakkumuse tegemisest tõeliselt huvitatud (nt juba tegutsevad selles sektoris ja/või Itaalias).

| — | Itaalia määratud sõltumatu eksperdi tehtud hindamise alusel kehtestati miinimumhind (vt põhjendus 73). See miinimumhind tehti andmeruumis kättesaadavaks kõigile potentsiaalsetele pakkujatele ja see määras pakkumuste tegemisele suhteliselt kõrge lähtepunkti. Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 168), osutas üks Tirrenia äriüksuse võõrandamise potentsiaalne pakkuja, et miinimumhind oli tegelikult liiga kõrge. Kuigi see kõrge miinimumhind aitas tagada, et menetlus tooks kogukonnale vähim kulusid, võis see heidutada teisi potentsiaalseid pakkujaid pakkumust esitamast. |
| --- | --- |

—

Itaalia määratud sõltumatu eksperdi tehtud hindamise alusel kehtestati miinimumhind (vt põhjendus 73). See miinimumhind tehti andmeruumis kättesaadavaks kõigile potentsiaalsetele pakkujatele ja see määras pakkumuste tegemisele suhteliselt kõrge lähtepunkti. Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 168), osutas üks Tirrenia äriüksuse võõrandamise potentsiaalne pakkuja, et miinimumhind oli tegelikult liiga kõrge. Kuigi see kõrge miinimumhind aitas tagada, et menetlus tooks kogukonnale vähim kulusid, võis see heidutada teisi potentsiaalseid pakkujaid pakkumust esitamast.

| — | CINi 14. aprillil 2011. aastal esitatud siduv pakkumus tehti andmeruumis kättesaadavaks ja 2. mai 2011. aasta kirjaga kutsus erakorraline volinik kõiki hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis arvestatud pakkujaid üles esitama 12. maiks 2011 CINi pakkumusest parem pakkumus. Pärast ühe võimaliku ostja taotlust pikendas erakorraline volinik paremate pakkumuste esitamise tähtaega 19. maini 2011. Kutse esitada paremaid pakkumusi on eriti tugev kaitsemeede, mis tagab kõrgeima võimaliku pakkumuse (ja seega kogukonna jaoks vähima kulu). Lisaks näitab ühe osalise tähtaja pikendamise taotlus, et tegelik konkurents oli olemas kuni pakkumismenetluse viimase hetkeni. |
| --- | --- |

—

CINi 14. aprillil 2011. aastal esitatud siduv pakkumus tehti andmeruumis kättesaadavaks ja 2. mai 2011. aasta kirjaga kutsus erakorraline volinik kõiki hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis arvestatud pakkujaid üles esitama 12. maiks 2011 CINi pakkumusest parem pakkumus. Pärast ühe võimaliku ostja taotlust pikendas erakorraline volinik paremate pakkumuste esitamise tähtaega 19. maini 2011. Kutse esitada paremaid pakkumusi on eriti tugev kaitsemeede, mis tagab kõrgeima võimaliku pakkumuse (ja seega kogukonna jaoks vähima kulu). Lisaks näitab ühe osalise tähtaja pikendamise taotlus, et tegelik konkurents oli olemas kuni pakkumismenetluse viimase hetkeni.

| (404) | Komisjon leiab, et arvestades eespool nimetatud kaitsemeetmeid, sealhulgas eelkõige miinimumhinda ja üleskutset esitada kõrgemaid pakkumusi, oli pakkumismenetlus piisav, et tagada teenuse osutamine kogukonnale vähimate kuludega, isegi kui esitati ainult üks pakkumus. Komisjon märgib täielikkuse huvides, et käesolev juhtum erineb järgmistest juhtumitest, kus esitati samuti ainult üks pakkumus:






  — | Messina ja Reggio Calabria vahelise sõitjate mereveo kiirühenduse teenindamiseks korraldatud pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult Ustica Lines. See äriühing oli siiski ka ainus, kes oma huvist teada andis, nii et tõeline konkurents ei olnudki kunagi võimalik. Sel juhul pidi komisjon tingimata järeldama, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (146). Komisjon tuletab meelde, et uuritava juhtumi puhul teatas oma huvist 21 isikut ja 11 neist osales pakkumismenetluse viimases etapis. |
| --- | --- | --- |

(404)

Komisjon leiab, et arvestades eespool nimetatud kaitsemeetmeid, sealhulgas eelkõige miinimumhinda ja üleskutset esitada kõrgemaid pakkumusi, oli pakkumismenetlus piisav, et tagada teenuse osutamine kogukonnale vähimate kuludega, isegi kui esitati ainult üks pakkumus. Komisjon märgib täielikkuse huvides, et käesolev juhtum erineb järgmistest juhtumitest, kus esitati samuti ainult üks pakkumus:

—

Messina ja Reggio Calabria vahelise sõitjate mereveo kiirühenduse teenindamiseks korraldatud pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult Ustica Lines. See äriühing oli siiski ka ainus, kes oma huvist teada andis, nii et tõeline konkurents ei olnudki kunagi võimalik. Sel juhul pidi komisjon tingimata järeldama, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (146). Komisjon tuletab meelde, et uuritava juhtumi puhul teatas oma huvist 21 isikut ja 11 neist osales pakkumismenetluse viimases etapis.

146

| — | Belgias korraldatud ajakirjanduse levitamiskontsessioonide andmise pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult bpost (turgu valitsevat seisundit omav üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja). Kuigi algselt teatas pakkumismenetluses osalemise huvist kolm äriühingut, loobus üks neist enne pakkumuse esitamise tähtaja lõppu ja teine teatas, et ei soovi enam pakkumust esitada (ehkki kolm päeva pärast seda, kui bpost oli oma pakkumuse esitanud). Belgia ametiasutused väitsid sellegipoolest, et pakkumismenetluses oli tõeline konkurents ja et olid olemas piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et pakkumusega kaasnevad kogukonnale vähimad kulud. Selle juhtumi puhul leidis komisjon siiski, et kaitsemeetmed olid ebapiisavad ja järeldas seetõttu, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (147). Samal ajal kui Itaalia ametiasutused kasutasid avatud pakkumismenetlust, korraldasid Belgia ametiasutused läbirääkimistega menetluse, (148) mida vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Komisjon märgib, et lisaks sellele olulisele erinevusele olid ka bposti juhtumis kohaldatud kaitsemeetmed täiesti erinevad käesoleval juhul kohaldatavatest kaitsemeetmetest. Kõigele lisaks tuleb märkida, et bposti juhtumis võitis turgu valitsev üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja pakkumismenetluse pärast ainsa pakkumuse tegemist, kui temaga konkureeris ainult üks võimalik pakkuja. Uuritava juhtumi puhul võitis pakkumismenetluse pakkuja, kellel ei olnud seost olemasoleva üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajaga, ning temaga konkureeris mitu usaldusväärset võimalikku pakkujat ja rakendati eespool nimetatud kaitsemeetmeid. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et bposti juhtumi asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva juhtumi asjaoludega. |
| --- | --- |

—

Belgias korraldatud ajakirjanduse levitamiskontsessioonide andmise pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult bpost (turgu valitsevat seisundit omav üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja). Kuigi algselt teatas pakkumismenetluses osalemise huvist kolm äriühingut, loobus üks neist enne pakkumuse esitamise tähtaja lõppu ja teine teatas, et ei soovi enam pakkumust esitada (ehkki kolm päeva pärast seda, kui bpost oli oma pakkumuse esitanud). Belgia ametiasutused väitsid sellegipoolest, et pakkumismenetluses oli tõeline konkurents ja et olid olemas piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et pakkumusega kaasnevad kogukonnale vähimad kulud. Selle juhtumi puhul leidis komisjon siiski, et kaitsemeetmed olid ebapiisavad ja järeldas seetõttu, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (147). Samal ajal kui Itaalia ametiasutused kasutasid avatud pakkumismenetlust, korraldasid Belgia ametiasutused läbirääkimistega menetluse, (148) mida vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Komisjon märgib, et lisaks sellele olulisele erinevusele olid ka bposti juhtumis kohaldatud kaitsemeetmed täiesti erinevad käesoleval juhul kohaldatavatest kaitsemeetmetest. Kõigele lisaks tuleb märkida, et bposti juhtumis võitis turgu valitsev üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja pakkumismenetluse pärast ainsa pakkumuse tegemist, kui temaga konkureeris ainult üks võimalik pakkuja. Uuritava juhtumi puhul võitis pakkumismenetluse pakkuja, kellel ei olnud seost olemasoleva üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajaga, ning temaga konkureeris mitu usaldusväärset võimalikku pakkujat ja rakendati eespool nimetatud kaitsemeetmeid. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et bposti juhtumi asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva juhtumi asjaoludega.

147

148

| (405) | Komisjon märgib veel, et Tirrenia äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus erineb oluliselt Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste laevaliinide teenindaja valimiseks kasutatud menetlusest (149) (edaspidi „SNCMi juhtum“) järgmiselt.






  — | Prantsuse ametiasutused sõlmisid avaliku teenuste delegeerimise lepingud väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse alusel. Vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib sellise menetluse „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Itaalia ametiasutused seevastu kasutasid avatud pakkumismenetlust. |
| --- | --- | --- |

(405)

Komisjon märgib veel, et Tirrenia äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus erineb oluliselt Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste laevaliinide teenindaja valimiseks kasutatud menetlusest (149) (edaspidi „SNCMi juhtum“) järgmiselt.

149

—

Prantsuse ametiasutused sõlmisid avaliku teenuste delegeerimise lepingud väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse alusel. Vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib sellise menetluse „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Itaalia ametiasutused seevastu kasutasid avatud pakkumismenetlust.

| — | Kuigi SNCMi juhtumis esitati kaks pakkumust, lükati üks pakkumus ühe valikukriteeriumi alusel tagasi. Seetõttu nende kahe pakkumuse sisulisi omadusi isegi ei võrreldud, et saada majanduslikult kõige soodsam pakkumus. Nii et olgugi et tegelikult esitati kaks pakkumust, ei olnud see tegeliku konkurentsi tagamiseks piisav. Tirrenia pakkumismenetluse lõppetapis osales aga üksteist isikut ja komisjon leiab, et tõeline konkurents oli võimalik kuni menetluse lõpuni (vt põhjendus 403), isegi kui lõppkokkuvõttes esitas pakkumuse ainult CIN. |
| --- | --- |

—

Kuigi SNCMi juhtumis esitati kaks pakkumust, lükati üks pakkumus ühe valikukriteeriumi alusel tagasi. Seetõttu nende kahe pakkumuse sisulisi omadusi isegi ei võrreldud, et saada majanduslikult kõige soodsam pakkumus. Nii et olgugi et tegelikult esitati kaks pakkumust, ei olnud see tegeliku konkurentsi tagamiseks piisav. Tirrenia pakkumismenetluse lõppetapis osales aga üksteist isikut ja komisjon leiab, et tõeline konkurents oli võimalik kuni menetluse lõpuni (vt põhjendus 403), isegi kui lõppkokkuvõttes esitas pakkumuse ainult CIN.

| — | SNCMi juhtumis osales pakkumuste tegemises ka turgu valitsev ettevõtja SNCM/CMN ja tal oli märkimisväärne konkurentsieelis, kuna tal olid juba olemas laevad, mis vastasid avaliku teenuse delegeerimise lepingus sätestatud tehnilistele nõuetele. See oli väga tähtis, sest nende nõuetega pandi kohustus ehitada peaaegu spetsiaalselt kohandatud laevu, mis sarnanevad SNCMi mõne laevaga. See tähendas võimalike huvitatud pakkujate jaoks suuri kulusid. Uuritavas juhtumis ei esitanud turgu valitsev ettevõtja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia pakkumust ega saanud seda teha ning võitnud pakkujal ei olnud turgu valitseva ettevõtjaga mingit seost. Kuna pakkumismenetlus hõlmas laevu, mis vastasid avaliku teenuse osutamise tehnilistele nõuetele, ei olnud ühelgi võimalikul pakkujal teise ees konkurentsieelist. |
| --- | --- |

—

SNCMi juhtumis osales pakkumuste tegemises ka turgu valitsev ettevõtja SNCM/CMN ja tal oli märkimisväärne konkurentsieelis, kuna tal olid juba olemas laevad, mis vastasid avaliku teenuse delegeerimise lepingus sätestatud tehnilistele nõuetele. See oli väga tähtis, sest nende nõuetega pandi kohustus ehitada peaaegu spetsiaalselt kohandatud laevu, mis sarnanevad SNCMi mõne laevaga. See tähendas võimalike huvitatud pakkujate jaoks suuri kulusid. Uuritavas juhtumis ei esitanud turgu valitsev ettevõtja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia pakkumust ega saanud seda teha ning võitnud pakkujal ei olnud turgu valitseva ettevõtjaga mingit seost. Kuna pakkumismenetlus hõlmas laevu, mis vastasid avaliku teenuse osutamise tehnilistele nõuetele, ei olnud ühelgi võimalikul pakkujal teise ees konkurentsieelist.

| — | Lisaks leidis komisjon SNCMi juhtumi puhul, et avaliku teenuse delegeerimise lepingu sõlmimise ja teenuste osutamise alustamise kuupäeva vahele jääv väga lühike aeg (st vähem kui üks kuu) võis osutuda oluliseks takistuseks uute osalejate jaoks. Komisjon märgib, et Tirrenia juhtumis jäi pakkumismenetluse lõppemise ja CINi poolt avaliku teenuse osutamise alguse vahele üle aasta. |
| --- | --- |

—

Lisaks leidis komisjon SNCMi juhtumi puhul, et avaliku teenuse delegeerimise lepingu sõlmimise ja teenuste osutamise alustamise kuupäeva vahele jääv väga lühike aeg (st vähem kui üks kuu) võis osutuda oluliseks takistuseks uute osalejate jaoks. Komisjon märgib, et Tirrenia juhtumis jäi pakkumismenetluse lõppemise ja CINi poolt avaliku teenuse osutamise alguse vahele üle aasta.

| (406) | Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et neljas Altmarki kriteerium on käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(406)

Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et neljas Altmarki kriteerium on käesoleval juhul täidetud.

| (407) | Arvestades, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on kumulatiivselt täidetud, järeldab komisjon, et Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine CINiga ja talle sildumise eesõiguse andmine, sealhulgas ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt, ei anna viimasele majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(407)

Arvestades, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on kumulatiivselt täidetud, järeldab komisjon, et Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine CINiga ja talle sildumise eesõiguse andmine, sealhulgas ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt, ei anna viimasele majanduslikku eelist.

7.1.3.5.   Järeldus

Järeldus

| (408) | Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine CINiga ja talle sildumise eesõiguse andmine, sealhulgas ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt ei kujuta endast riigiabi CINile. |
| --- | --- |

(408)

Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Tirrenia äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine CINiga ja talle sildumise eesõiguse andmine, sealhulgas ostuhinna osa maksmise edasilükkamine CINi poolt ei kujuta endast riigiabi CINile.

7.1.4.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (409) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik dekreet-seaduses 125/2010, mida on muudetud ja millest on saanud 2010. aasta seadus, sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele niivõrd, kuivõrd asjaomased abisaajad said neid meetmeid kasutada likviidsusvajaduste katmiseks ja seega oma üldise finantsseisundi parandamiseks. |
| --- | --- |

(409)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik dekreet-seaduses 125/2010, mida on muudetud ja millest on saanud 2010. aasta seadus, sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele niivõrd, kuivõrd asjaomased abisaajad said neid meetmeid kasutada likviidsusvajaduste katmiseks ja seega oma üldise finantsseisundi parandamiseks.

| (410) | Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal järeldab komisjon, et kolme meedet tuleks hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(410)

Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal järeldab komisjon, et kolme meedet tuleks hinnata eraldi.

7.1.4.1.   Rahaliste vahendite võimalik kasutamine laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil

Rahaliste vahendite võimalik kasutamine laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil

| (411) | Riigi rahalised vahendid: kõnealused rahalised vahendid eraldas riik oma eelarvest (vt põhjendus 109) ja 2010. aasta seadusega võimaldati neid kasutada likviidsuse tagamiseks. Seepärast on meede seostatav riigiga ja antud riigi rahaliste vahendite kaudu. |
| --- | --- |

(411)

Riigi rahalised vahendid: kõnealused rahalised vahendid eraldas riik oma eelarvest (vt põhjendus 109) ja 2010. aasta seadusega võimaldati neid kasutada likviidsuse tagamiseks. Seepärast on meede seostatav riigiga ja antud riigi rahaliste vahendite kaudu.

| (412) | Valikulisus: see meede anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale, ja seetõttu on see valikuline. Täielikkuse huvides juhib komisjon tähelepanu sellele, et seda meedet ei antud CINile. |
| --- | --- |

(412)

Valikulisus: see meede anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Tirreniale, ja seetõttu on see valikuline. Täielikkuse huvides juhib komisjon tähelepanu sellele, et seda meedet ei antud CINile.

| (413) | Majanduslik eelis: komisjon märgib, et Tirrenia sai umbes 12 051 900 eurot laevade uuendamiseks, mis on vajalik rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks, ning võis 2010. aasta seaduse alusel kasutada neid rahalisi vahendeid ajutiselt likviidsuse tagamiseks (vt põhjendus 109). Nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 110), kasutas osa neist rahalistest vahenditest (s.o 4 657 005,35 eurot) Banca Carige, et tasaarvestada Tirrenia kaks võlga tema ees. Lisaks kinnitasid Itaalia ametiasutused (vt põhjendus 192), et Tirrenia kasutas neist rahalistest vahenditest tegelikult ainult 630 600 eurot, et maksta laeva Clodia uuendamise eest. Ülejäänud 11 421 300 eurot ei kasutatud ei uuendamise eest maksmiseks ega makstud ka riigile tagasi. Lõppkokkuvõttes pidi Tirrenia äriüksuse uus omanik (st CIN) maksma ülejäänud uuendustööde eest omavahenditest (ja seda 11 421 300 euro suurust kohustust arvestati ka Banca Profilo koostatud hinnangus). Itaalia ei ole tõendanud, et need likviidsusvahendid anti turutingimustel. Lisaks ei maksnud Tirrenia likviidsusvahendeid tagasi ega kasutanud neid algsel eesmärgil (st laevade uuendamise eest tasumiseks), välja arvatud 630 600 eurot, mis kasutati laeva Clodia uuendamiseks. Kuna tavaline turuosaline ei saaks sellist meedet kasutada, leiab komisjon, et see andis igal juhul Tirreniale majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(413)

Majanduslik eelis: komisjon märgib, et Tirrenia sai umbes 12 051 900 eurot laevade uuendamiseks, mis on vajalik rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks, ning võis 2010. aasta seaduse alusel kasutada neid rahalisi vahendeid ajutiselt likviidsuse tagamiseks (vt põhjendus 109). Nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 110), kasutas osa neist rahalistest vahenditest (s.o 4 657 005,35 eurot) Banca Carige, et tasaarvestada Tirrenia kaks võlga tema ees. Lisaks kinnitasid Itaalia ametiasutused (vt põhjendus 192), et Tirrenia kasutas neist rahalistest vahenditest tegelikult ainult 630 600 eurot, et maksta laeva Clodia uuendamise eest. Ülejäänud 11 421 300 eurot ei kasutatud ei uuendamise eest maksmiseks ega makstud ka riigile tagasi. Lõppkokkuvõttes pidi Tirrenia äriüksuse uus omanik (st CIN) maksma ülejäänud uuendustööde eest omavahenditest (ja seda 11 421 300 euro suurust kohustust arvestati ka Banca Profilo koostatud hinnangus). Itaalia ei ole tõendanud, et need likviidsusvahendid anti turutingimustel. Lisaks ei maksnud Tirrenia likviidsusvahendeid tagasi ega kasutanud neid algsel eesmärgil (st laevade uuendamise eest tasumiseks), välja arvatud 630 600 eurot, mis kasutati laeva Clodia uuendamiseks. Kuna tavaline turuosaline ei saaks sellist meedet kasutada, leiab komisjon, et see andis igal juhul Tirreniale majandusliku eelise.

| (414) | Mõju kaubandusele: põhjendustes 310–311 esitatud põhjustel leiab komisjon, et selle meetme kohaldamine Tirrenia suhtes võib mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(414)

Mõju kaubandusele: põhjendustes 310–311 esitatud põhjustel leiab komisjon, et selle meetme kohaldamine Tirrenia suhtes võib mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.

| (415) | Järeldus: komisjon järeldab, et asjaolu, et Tirrenia kasutas 11 421 300 eurot, mis oli algselt ette nähtud laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, kujutab endast riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(415)

Järeldus: komisjon järeldab, et asjaolu, et Tirrenia kasutas 11 421 300 eurot, mis oli algselt ette nähtud laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, kujutab endast riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.4.2.   Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

| (416) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 111, on vastavalt 2010. aasta seaduse artiklile 1 Tirrenia kontserni erastamiseks ette nähtud teatavad toimingud ja tehingud, mida on kirjeldatud dekreet-seaduse 135/2009, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, artikli 19b lõigetes 1–15, on vabastatud kõigist sellistelt toimingutelt ja tehingutelt tavaliselt makstavatest maksudest. |
| --- | --- |

(416)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 111, on vastavalt 2010. aasta seaduse artiklile 1 Tirrenia kontserni erastamiseks ette nähtud teatavad toimingud ja tehingud, mida on kirjeldatud dekreet-seaduse 135/2009, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, artikli 19b lõigetes 1–15, on vabastatud kõigist sellistelt toimingutelt ja tehingutelt tavaliselt makstavatest maksudest.

| (417) | Komisjon märgib esiteks, et siinjuures tuleb hinnata kahte eraldiseisvat üleandmist: 1) Tirrenia endiste tütarettevõtjate Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine Tirrenialt (nüüd allutatud erakorralisele juhtimisele) Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning 2) Tirrenia äriüksuse üleandmine erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenialt CINile. Maksmisele mittekuuluvate maksude hulka kuuluvad eelkõige registreerimismaks, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasud, tempelmaks (koos „kaudsed maksud“), käibemaks ja äriühingu tulumaks. Sellest abimeetmest saavad kasu müüja, ostja või mõlemad. |
| --- | --- |

(417)

Komisjon märgib esiteks, et siinjuures tuleb hinnata kahte eraldiseisvat üleandmist: 1) Tirrenia endiste tütarettevõtjate Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine Tirrenialt (nüüd allutatud erakorralisele juhtimisele) Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning 2) Tirrenia äriüksuse üleandmine erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenialt CINile. Maksmisele mittekuuluvate maksude hulka kuuluvad eelkõige registreerimismaks, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasud, tempelmaks (koos „kaudsed maksud“), käibemaks ja äriühingu tulumaks. Sellest abimeetmest saavad kasu müüja, ostja või mõlemad.

| (418) | Komisjon nõustub esialgu sellega, et üleandmised maakondadele ei olnud maksustatavad äriühingu tulumaksuga (kuna tasu ei makstud) ja käibemaksuga (mida siseriikliku õiguse kohaselt selliste tehingute suhtes ei kohaldata). Mis puudutab kaudseid makse, siis neid, mida siseriikliku õiguse kohaselt peavad tasuma ainult omandajad, peaksid maksma maakonnad, kes tegutsevad kõnealusel juhul oma avalike teenuste osutamise volituste piires, st riigiasutusena. Sellisena ei kvalifitseeru nad majandusettevõtjaks. Seetõttu ei hinnata käesolevas otsuses ühtki eespool nimetatud maksuvabastust. |
| --- | --- |

(418)

Komisjon nõustub esialgu sellega, et üleandmised maakondadele ei olnud maksustatavad äriühingu tulumaksuga (kuna tasu ei makstud) ja käibemaksuga (mida siseriikliku õiguse kohaselt selliste tehingute suhtes ei kohaldata). Mis puudutab kaudseid makse, siis neid, mida siseriikliku õiguse kohaselt peavad tasuma ainult omandajad, peaksid maksma maakonnad, kes tegutsevad kõnealusel juhul oma avalike teenuste osutamise volituste piires, st riigiasutusena. Sellisena ei kvalifitseeru nad majandusettevõtjaks. Seetõttu ei hinnata käesolevas otsuses ühtki eespool nimetatud maksuvabastust.

| (419) | Komisjon märgib ka, et kuna sellised tehingud nagu Tirrenia äriüksuse müük CINile ei kuulu käibemaksu (150) kohaldamisalasse, ei saanud maksuvabastus anda Tirreniale käibemaksuga seoses eelist. Lisaks sellele võtab komisjon teadmiseks, et Tirrenia äriüksuse müügilepingus on selgelt öeldud, et ostja, st CIN, peab tasuma kõik tehinguga seotud maksud, lõivud ja notarikulud, osutamata CINi mis tahes vabastusele nendest maksudest. Seetõttu järeldab komisjon, et CIN ei saanud sellest meetmest kasu saada. Nendel põhjustel ei hinnata käesolevas otsuses ühtki eespool nimetatud maksuvabastust. |
| --- | --- |

(419)

Komisjon märgib ka, et kuna sellised tehingud nagu Tirrenia äriüksuse müük CINile ei kuulu käibemaksu (150) kohaldamisalasse, ei saanud maksuvabastus anda Tirreniale käibemaksuga seoses eelist. Lisaks sellele võtab komisjon teadmiseks, et Tirrenia äriüksuse müügilepingus on selgelt öeldud, et ostja, st CIN, peab tasuma kõik tehinguga seotud maksud, lõivud ja notarikulud, osutamata CINi mis tahes vabastusele nendest maksudest. Seetõttu järeldab komisjon, et CIN ei saanud sellest meetmest kasu saada. Nendel põhjustel ei hinnata käesolevas otsuses ühtki eespool nimetatud maksuvabastust.

150

| (420) | Eespool öeldut arvesse võttes hindab komisjon seega ainult seda, kas Tirrenia (allutatud erakorralisele juhtimisele) sai mõlema üleandmise puhul vabastuse registreerimismaksust, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasudest ning tempelmaksust („kaudsed maksud“) ja Tirrenia äriüksuse CINile üleandmisel saadud tulult võetavast äriühingu tulumaksust. |
| --- | --- |

(420)

Eespool öeldut arvesse võttes hindab komisjon seega ainult seda, kas Tirrenia (allutatud erakorralisele juhtimisele) sai mõlema üleandmise puhul vabastuse registreerimismaksust, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasudest ning tempelmaksust („kaudsed maksud“) ja Tirrenia äriüksuse CINile üleandmisel saadud tulult võetavast äriühingu tulumaksust.

| (421) | Riigi ressursid: maksuvabastus tähendab määratluse kohaselt riigi rahalistest vahenditest loobumist. Kuna nimetatud vabastused anti 2010. aasta seadusega (vt põhjenduse 111 punkt b), on ka need seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(421)

Riigi ressursid: maksuvabastus tähendab määratluse kohaselt riigi rahalistest vahenditest loobumist. Kuna nimetatud vabastused anti 2010. aasta seadusega (vt põhjenduse 111 punkt b), on ka need seostatavad riigiga.

| (422) | Valikulisus: kuna maksuvabastused antakse ainult endise Tirrenia kontserni erastamisega seotud toimingutele ja tehingutele, on need valikulised. Itaalia ei ole väitnud ega tõendanud, et maksuvabastused ei ole valikulised. |
| --- | --- |

(422)

Valikulisus: kuna maksuvabastused antakse ainult endise Tirrenia kontserni erastamisega seotud toimingutele ja tehingutele, on need valikulised. Itaalia ei ole väitnud ega tõendanud, et maksuvabastused ei ole valikulised.

| (423) | Majanduslik eelis: mis puudutab kaudseid makse, siis vabastati Tirrenia nende maksmisest toimingute ja tehingute eest, mis on seotud põhjenduses 416 kirjeldatud mõlema üleandmisega (maakondadele ja CINile), ning sai seetõttu majandusliku eelise, mis võrdub maksudega, mis nendelt toimingutelt ja tehingutelt siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstakse. |
| --- | --- |

(423)

Majanduslik eelis: mis puudutab kaudseid makse, siis vabastati Tirrenia nende maksmisest toimingute ja tehingute eest, mis on seotud põhjenduses 416 kirjeldatud mõlema üleandmisega (maakondadele ja CINile), ning sai seetõttu majandusliku eelise, mis võrdub maksudega, mis nendelt toimingutelt ja tehingutelt siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstakse.

| (424) | Tirrenia äriüksuse CINile üleandmise kohta märgib komisjon lisaks, et see üleandmine toimus tasu eest (st 380 100 000 euro eest), mille maksis CIN. Seetõttu maksustataks sellise tehingu tulud tavaliselt äriühingu tulumaksuga. Sellest maksust vabastamine kujutab endast majanduslikku eelist, kuna tavaliselt võetakse äriühingu tulumaksu arvutamisel arvesse varade või äriühingu müügist saadud tulusid. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et praegu ei ole veel võimalik kindlaks teha, kas Tirrenia saab ka tegelikult tulumaksuvabastuse, kuna on endiselt ebaselge, kas hetkel, mil Tirrenia on täielikult likvideeritud, kuulub tulumaks tasumisele (151). |
| --- | --- |

(424)

Tirrenia äriüksuse CINile üleandmise kohta märgib komisjon lisaks, et see üleandmine toimus tasu eest (st 380 100 000 euro eest), mille maksis CIN. Seetõttu maksustataks sellise tehingu tulud tavaliselt äriühingu tulumaksuga. Sellest maksust vabastamine kujutab endast majanduslikku eelist, kuna tavaliselt võetakse äriühingu tulumaksu arvutamisel arvesse varade või äriühingu müügist saadud tulusid. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et praegu ei ole veel võimalik kindlaks teha, kas Tirrenia saab ka tegelikult tulumaksuvabastuse, kuna on endiselt ebaselge, kas hetkel, mil Tirrenia on täielikult likvideeritud, kuulub tulumaks tasumisele (151).

151

| (425) | Mõju kaubandusele: põhjendustes 310–311 esitatud põhjustel leiab komisjon, et Tirrenia vabastamine teatavatest eespool kirjeldatud maksudest võib mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(425)

Mõju kaubandusele: põhjendustes 310–311 esitatud põhjustel leiab komisjon, et Tirrenia vabastamine teatavatest eespool kirjeldatud maksudest võib mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.

| (426) | Järeldus: 2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari, Toremari ja Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, ja ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, kujutavad endast riigiabi Tirreniale. |
| --- | --- |

(426)

Järeldus: 2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari, Toremari ja Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, ja ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, kujutavad endast riigiabi Tirreniale.

7.1.4.3.   Võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks

Võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks

| (427) | 2011. ja 2012. aasta otsustes mainis komisjon endise Tirrenia kontserni äriühingute võimalust kasutada FASi rahalisi vahendeid (vt põhjenduse 111 punkt c) jooksvate likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Itaalia ametiasutused selgitasid siiski ametliku uurimismenetluse käigus, et FASi rahalised vahendid ei olnud mõeldud Tirrenia (või mõne muu endise Tirrenia kontserni äriühingu) lisahüvitisena. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis olid ette nähtud endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks, juhul kui hüvitised osutuvad ebapiisavaks. 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid korrapärase avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Teisisõnu puudutab see meede üksnes Itaalia riigieelarvest vahendite eraldamist avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks. |
| --- | --- |

(427)

2011. ja 2012. aasta otsustes mainis komisjon endise Tirrenia kontserni äriühingute võimalust kasutada FASi rahalisi vahendeid (vt põhjenduse 111 punkt c) jooksvate likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Itaalia ametiasutused selgitasid siiski ametliku uurimismenetluse käigus, et FASi rahalised vahendid ei olnud mõeldud Tirrenia (või mõne muu endise Tirrenia kontserni äriühingu) lisahüvitisena. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis olid ette nähtud endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks, juhul kui hüvitised osutuvad ebapiisavaks. 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid korrapärase avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Teisisõnu puudutab see meede üksnes Itaalia riigieelarvest vahendite eraldamist avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks.

| (428) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et FASi rahalised vahendid on ainult rahastamisallikad, mis võimaldavad riigil maksta avaliku teenuse hüvitisi (mida antakse pikendatud esialgse lepingu alusel) ega kujuta endast meedet, millest Tirrenia saaks kasu lisaks neile avaliku teenuse hüvitistele. Teisisõnu ei kujuta FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine endast riigiabi Tirreniale ja seetõttu seda käesolevas otsuses põhjalikumalt ei hinnata. |
| --- | --- |

(428)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et FASi rahalised vahendid on ainult rahastamisallikad, mis võimaldavad riigil maksta avaliku teenuse hüvitisi (mida antakse pikendatud esialgse lepingu alusel) ega kujuta endast meedet, millest Tirrenia saaks kasu lisaks neile avaliku teenuse hüvitistele. Teisisõnu ei kujuta FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine endast riigiabi Tirreniale ja seetõttu seda käesolevas otsuses põhjalikumalt ei hinnata.

7.1.5.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (429) | Eespool kirjeldatud hinnangu põhjal leiab komisjon, et:






  — | Tirreniale laevaliinide teenindamise eest ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 makstud hüvitis ja nendel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel samal perioodil antud sildumise eesõigus kujutavad endast riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja see liigitub uueks abiks; |
| --- | --- | --- |

(429)

Eespool kirjeldatud hinnangu põhjal leiab komisjon, et:

—

Tirreniale laevaliinide teenindamise eest ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 makstud hüvitis ja nendel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel samal perioodil antud sildumise eesõigus kujutavad endast riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja see liigitub uueks abiks;

| — | ka päästmisabi pikendamine 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, on riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

ka päästmisabi pikendamine 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, on riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | sellise uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 18. juulist 2012 kuni 18. juulini 2020, mis on seotud Tirrenia äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega CINile – sealhulgas ostuhinna osa tasumise edasilükkamisega CINi poolt – vastab neljale Altmarki kriteeriumile ega kujuta seetõttu endast riigiabi CINile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

sellise uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 18. juulist 2012 kuni 18. juulini 2020, mis on seotud Tirrenia äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega CINile – sealhulgas ostuhinna osa tasumise edasilükkamisega CINi poolt – vastab neljale Altmarki kriteeriumile ega kujuta seetõttu endast riigiabi CINile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | asjaolu, et Tirrenia kasutas laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, kujutab endast riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et Tirrenia kasutas laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, kujutab endast riigiabi Tirreniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | 2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest Caremari, Saremari, Toremari üleandmiselt Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning Tirrenia äriüksuse üleandmiselt CINile ning ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, kujutavad endast riigiabi Tirreniale ning |
| --- | --- |

—

2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest Caremari, Saremari, Toremari üleandmiselt Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning Tirrenia äriüksuse üleandmiselt CINile ning ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, kujutavad endast riigiabi Tirreniale ning

| — | võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

—

võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (430) | Kõik käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvad abimeetmed on kehtestatud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Seega, kuivõrd neid abimeetmeid ei vabastatud teavitamisest üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt, kohaldas Itaalia neid, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 (152). |
| --- | --- |

(430)

Kõik käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvad abimeetmed on kehtestatud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Seega, kuivõrd neid abimeetmeid ei vabastatud teavitamisest üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt, kohaldas Itaalia neid, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 (152).

152

7.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (431) | Kuivõrd eespool nimetatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(431)

Kuivõrd eespool nimetatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvesse võttes.

7.3.1.   Riigi ja Tirrenia vahelise esialgse lepingu pikendamine

Riigi ja Tirrenia vahelise esialgse lepingu pikendamine

7.3.1.1.   Kohaldatavad õigusnormid

Kohaldatavad õigusnormid

| (432) | Nagu juba eespool mainitud, pikendati esialgse lepingu kehtivust pärast 2008. aasta lõppu järgmiste õigusaktidega:






  a) | 30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduses nr 207, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- | --- |

(432)

Nagu juba eespool mainitud, pikendati esialgse lepingu kehtivust pärast 2008. aasta lõppu järgmiste õigusaktidega:

a)

30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduses nr 207, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009;

| b) | 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduses nr 135, mis muudeti 2009. aasta seaduseks, nähti muu hulgas ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010 ning |
| --- | --- |

b)

25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduses nr 135, mis muudeti 2009. aasta seaduseks, nähti muu hulgas ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010 ning

| c) | 5. augusti 2010. aasta dekreet-seaduses nr 125, mis muudeti 2010. aasta seaduseks, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni. |
| --- | --- |

c)

5. augusti 2010. aasta dekreet-seaduses nr 125, mis muudeti 2010. aasta seaduseks, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni.

| (433) | Seda arvestades märgib komisjon, et avaliku teenuse hüvitise maksmine pikendatud esialgse lepingu alusel toimus enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumist. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 – on sätestatud siiski selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabi suhtes. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis b on sätestatud eelkõige, et:

  „enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ [...] siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba“. |
| --- | --- |

(433)

Seda arvestades märgib komisjon, et avaliku teenuse hüvitise maksmine pikendatud esialgse lepingu alusel toimus enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumist. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 – on sätestatud siiski selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabi suhtes. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis b on sätestatud eelkõige, et:

„enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ [...] siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba“.

| (434) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku puhul täpsustatakse selle punktides 68 ja 69, et komisjon kohaldab selles raamistikus kehtestatud põhimõtteid kõigile talle teada antud abiprojektidele, mille teatis esitati enne või pärast kõnealuse raamistiku kohaldamise algust 31. jaanuaril 2012, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012. Viimasel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätteid. |
| --- | --- |

(434)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku puhul täpsustatakse selle punktides 68 ja 69, et komisjon kohaldab selles raamistikus kehtestatud põhimõtteid kõigile talle teada antud abiprojektidele, mille teatis esitati enne või pärast kõnealuse raamistiku kohaldamise algust 31. jaanuaril 2012, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012. Viimasel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätteid.

| (435) | Seega tähendavad eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku rakenduseeskirjad seda, et Tirreniale pikenduse jooksul antud avaliku teenuse hüvitist saab hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta paketi alusel. Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku asjakohased tingimused on täidetud, on see abimeede siseturuga kokkusobiv kogu asjaomasel perioodil 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 (153). |
| --- | --- |

(435)

Seega tähendavad eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku rakenduseeskirjad seda, et Tirreniale pikenduse jooksul antud avaliku teenuse hüvitist saab hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta paketi alusel. Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku asjakohased tingimused on täidetud, on see abimeede siseturuga kokkusobiv kogu asjaomasel perioodil 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 (153).

153

| (436) | Komisjon märgib, et nii 19. detsembril 2005 jõustunud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. aasta otsust kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse üksnes riigiabi suhtes, mida antakse avaliku teenuse hüvitisena mereveoühenduste eest saartega, mille keskmine aastane sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületa 300 000. Aastatel 2007, 2008 ja 2009 ületas sõitjate arv kolmel liinil kaheteistkümnest (st Napoli–Palermo, Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liin), mida Tirrenia teenindas esialgse lepingu alusel, mida pikendati, aga künnist 300 000 sõitjat aastas (154). Seepärast ei saa komisjon nende kolme liini puhul pikendatud esialgse lepingu alusel kuni 18. juulini 2012 Tirreniale makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga hinnata ei üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel. |
| --- | --- |

(436)

Komisjon märgib, et nii 19. detsembril 2005 jõustunud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. aasta otsust kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse üksnes riigiabi suhtes, mida antakse avaliku teenuse hüvitisena mereveoühenduste eest saartega, mille keskmine aastane sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületa 300 000. Aastatel 2007, 2008 ja 2009 ületas sõitjate arv kolmel liinil kaheteistkümnest (st Napoli–Palermo, Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liin), mida Tirrenia teenindas esialgse lepingu alusel, mida pikendati, aga künnist 300 000 sõitjat aastas (154). Seepärast ei saa komisjon nende kolme liini puhul pikendatud esialgse lepingu alusel kuni 18. juulini 2012 Tirreniale makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga hinnata ei üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel.

154

| (437) | Järelikult kuuluks Tirrenia teenindatud kolme liini eest Tirreniale alates 2009. aastast kuni erastamisprotsessi lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivus üldjuhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldamisalasse. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 9 kohaselt tuleb raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antud abi hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. 5. augustil 2010 anti luba kohaldada Tirrenia suhtes erakorralist haldusmenetlust ja 12. augustil 2010 tunnistati Tirrenia maksejõuetuks ning seega oli ta 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses raskustes juba 2010. aasta seaduses sätestatud pikenduse ajal. Seetõttu oli Tirrenia vähemalt teataval ajal pikendusest (alates 12. augustist 2010 kuni oma müügini 18. juulil 2012) raskustes olev üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja. |
| --- | --- |

(437)

Järelikult kuuluks Tirrenia teenindatud kolme liini eest Tirreniale alates 2009. aastast kuni erastamisprotsessi lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivus üldjuhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldamisalasse. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 9 kohaselt tuleb raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antud abi hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. 5. augustil 2010 anti luba kohaldada Tirrenia suhtes erakorralist haldusmenetlust ja 12. augustil 2010 tunnistati Tirrenia maksejõuetuks ning seega oli ta 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses raskustes juba 2010. aasta seaduses sätestatud pikenduse ajal. Seetõttu oli Tirrenia vähemalt teataval ajal pikendusest (alates 12. augustist 2010 kuni oma müügini 18. juulil 2012) raskustes olev üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja.

| (438) | 1. augustist 2014 kehtivaid 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid (155) kohaldatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajate suhtes tagasiulatuvalt. Nendes suunistes on sätestatud, et raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne 31. jaanuari 2012 (üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumiskuupäev) antud abi kokkusobivust hinnatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, välja arvatud punktide 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätted (156). Seetõttu kehtivad samad eeskirjad kogu perioodi kohta alates 1. jaanuarist 2009 kuni erastamise lõpuni 18. juulil 2012. |
| --- | --- |

(438)

1. augustist 2014 kehtivaid 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid (155) kohaldatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajate suhtes tagasiulatuvalt. Nendes suunistes on sätestatud, et raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne 31. jaanuari 2012 (üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumiskuupäev) antud abi kokkusobivust hinnatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, välja arvatud punktide 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätted (156). Seetõttu kehtivad samad eeskirjad kogu perioodi kohta alates 1. jaanuarist 2009 kuni erastamise lõpuni 18. juulil 2012.

155

156

| (439) | Kuna kolm hinnatavat Tirrenia teenindatavat liini ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. ja 2011. aasta otsuse kohaldamisalasse ning lühiduse ja tõhususe huvides, analüüsib komisjon kõigepealt, kas Tirreniale makstud avaliku teenuse hüvitis kõigi kaheteistkümne mereveoliini teenindamise eest pikenduse jooksul vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele, välja arvatud selle punktides 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud tingimused. Alles pärast seda esimest sammu uurib komisjon, kas sama hüvitis (ainult üheksa liini eest, mis ei ületa 300 000 sõitja künnist) võis olla siseturuga kokkusobiv ja vabastatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud teatamiskohustusest, kuna see puudutab abi, mis anti ajavahemikul 19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 (vt põhjendus 432). |
| --- | --- |

(439)

Kuna kolm hinnatavat Tirrenia teenindatavat liini ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. ja 2011. aasta otsuse kohaldamisalasse ning lühiduse ja tõhususe huvides, analüüsib komisjon kõigepealt, kas Tirreniale makstud avaliku teenuse hüvitis kõigi kaheteistkümne mereveoliini teenindamise eest pikenduse jooksul vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele, välja arvatud selle punktides 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud tingimused. Alles pärast seda esimest sammu uurib komisjon, kas sama hüvitis (ainult üheksa liini eest, mis ei ületa 300 000 sõitja künnist) võis olla siseturuga kokkusobiv ja vabastatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud teatamiskohustusest, kuna see puudutab abi, mis anti ajavahemikul 19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 (vt põhjendus 432).

7.3.1.2.   Üldist majandushuvi pakkuv teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses

Üldist majandushuvi pakkuv teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses

| (440) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12 on sätestatud, et „[a]bi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2“. Punktis 13 esitatud selgituse kohaselt „ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid“. Kõigele lisaks osutatakse üldist majandushuvi pakkuvais teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 56 „liikmesriigi suurele valikuvabadusele“ seda laadi teenuste puhul, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. |
| --- | --- |

(440)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12 on sätestatud, et „[a]bi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2“. Punktis 13 esitatud selgituse kohaselt „ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid“. Kõigele lisaks osutatakse üldist majandushuvi pakkuvais teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 56 „liikmesriigi suurele valikuvabadusele“ seda laadi teenuste puhul, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks.

| (441) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse hindamisel tuleb lähtuda ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast teatisest (vt põhjendused 325 ja 342), merekabotaaži määrusest (vt põhjendused 327–329) ja kohtupraktikast (vt põhjendused 331–332). Seetõttu peab komisjon pikenduse puhul hindama,






  1) | kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus; |
| --- | --- | --- |

(441)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse hindamisel tuleb lähtuda ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast teatisest (vt põhjendused 325 ja 342), merekabotaaži määrusest (vt põhjendused 327–329) ja kohtupraktikast (vt põhjendused 331–332). Seetõttu peab komisjon pikenduse puhul hindama,

1)

kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus;

kasutajatepoolne nõudlus

| 2) | kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu); |
| --- | --- |

2)

kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu);

turutõrke olemasolu

| 3) | kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis). |
| --- | --- |

3)

kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis).

kõige vähem kahjulik lähenemisviis

| (442) | Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Tirrenia poolt pikenduse jooksul teenindatud kaksteist avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavat liini on samad, mis anti uue lepingu kohaselt CINile. Lisaks on komisjon juba kirjeldanud ja hinnanud konkurentsiolukorda nendel liinidel lepingu pikenduse jooksul. Seda arvestades tuginetakse alljärgnevas hinnangus eespool uue lepingu kohta esitatud hinnangu asjaomastele osadele ja viidatakse neile (vt punkt 7.1.3.1). |
| --- | --- |

(442)

Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Tirrenia poolt pikenduse jooksul teenindatud kaksteist avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavat liini on samad, mis anti uue lepingu kohaselt CINile. Lisaks on komisjon juba kirjeldanud ja hinnanud konkurentsiolukorda nendel liinidel lepingu pikenduse jooksul. Seda arvestades tuginetakse alljärgnevas hinnangus eespool uue lepingu kohta esitatud hinnangu asjaomastele osadele ja viidatakse neile (vt punkt 7.1.3.1).

| (443) | Seda arvesse võttes tuletab komisjon kõigepealt meelde (vt põhjendus 152), et Itaalia on kehtestanud esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ja ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjon jõudis juba järeldusele (vt põhjendus 334), et need on tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid. Lisaks järeldab komisjon eespool kirjeldatud põhjustel (vt põhjendused 335–336), et Itaalia ei ole teinud ilmset viga, kui määras kaubaveoteenused üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. |
| --- | --- |

(443)

Seda arvesse võttes tuletab komisjon kõigepealt meelde (vt põhjendus 152), et Itaalia on kehtestanud esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ja ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjon jõudis juba järeldusele (vt põhjendus 334), et need on tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid. Lisaks järeldab komisjon eespool kirjeldatud põhjustel (vt põhjendused 335–336), et Itaalia ei ole teinud ilmset viga, kui määras kaubaveoteenused üldist majandushuvi pakkuvate teenustena.

| (444) | Kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Ainus muudatus teenuse ulatuses lepingu pikenduse jooksul võrreldes olukorraga 2008. aasta lõpus (kui esialgse lepingu algne kehtivusaeg pidi lõppema) oli avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavate liinide vähendamine. Nimelt:






  — | alates 2009. aastast kaotati avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatav Fiumicino–Arbataxi liin; |
| --- | --- | --- |

(444)

Kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Ainus muudatus teenuse ulatuses lepingu pikenduse jooksul võrreldes olukorraga 2008. aasta lõpus (kui esialgse lepingu algne kehtivusaeg pidi lõppema) oli avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavate liinide vähendamine. Nimelt:

—

alates 2009. aastast kaotati avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatav Fiumicino–Arbataxi liin;

| — | alates 2009. aastast kaotati Fiumicino – Golfo Aranci liin (mida Tirrenia teenindas kommertsalusel); |
| --- | --- |

—

alates 2009. aastast kaotati Fiumicino – Golfo Aranci liin (mida Tirrenia teenindas kommertsalusel);

| — | alates 2010. aastast tuli avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval Napoli–Palermo liinil kõrghooajal teenust osutada kommertsalustel, kuna avaliku teenuse hüvitist maksti ainult liini teenindamise eest madalhooajal. |
| --- | --- |

—

alates 2010. aastast tuli avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval Napoli–Palermo liinil kõrghooajal teenust osutada kommertsalustel, kuna avaliku teenuse hüvitist maksti ainult liini teenindamise eest madalhooajal.

| (445) | Selleks et kirjeldada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku statistika, mis näitab, et 2009. aastal ehk esimesel pikendusaastal vedas Tirrenia kaheteistkümnel segaveoteenuse liinil asjaomastel avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud perioodidel (st kahel liinil väljaspool kõrghooaega) 1 181 768 sõitjat, 276 391 autot ja peaaegu 3 miljonit meetrit lasti. 2010. aastal olid need arvud pisut väiksemad (vt põhjendus 338), kuid see vahe tuleneb peamiselt asjaolust, et Napoli–Palermo liin ei kuulunud alates 2010. aastast kõrghooajal enam avaliku teenuse alla. Pärast selle erinevuse korrigeerimist lähenesid 2011. aasta arvud 2009. aasta arvudele, mis näitab, et kasutajatepoolne kogunõudlus oli märkimisväärne ja küllalt stabiilne. |
| --- | --- |

(445)

Selleks et kirjeldada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku statistika, mis näitab, et 2009. aastal ehk esimesel pikendusaastal vedas Tirrenia kaheteistkümnel segaveoteenuse liinil asjaomastel avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud perioodidel (st kahel liinil väljaspool kõrghooaega) 1 181 768 sõitjat, 276 391 autot ja peaaegu 3 miljonit meetrit lasti. 2010. aastal olid need arvud pisut väiksemad (vt põhjendus 338), kuid see vahe tuleneb peamiselt asjaolust, et Napoli–Palermo liin ei kuulunud alates 2010. aastast kõrghooajal enam avaliku teenuse alla. Pärast selle erinevuse korrigeerimist lähenesid 2011. aasta arvud 2009. aasta arvudele, mis näitab, et kasutajatepoolne kogunõudlus oli märkimisväärne ja küllalt stabiilne.

| (446) | Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 339), esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku statistika aastate 2007–2018 kohta ka liinide kaupa. Komisjon on juba näidanud (vt tabel 4), et 2010. aastal oli kõigil kaheteistkümnel asjaomasel liinil märkimisväärne kasutajatepoolne nõudlus nii segaveo- kui ka kaubaveoteenuste järele. Sama analüüs 2009. ja 2011. aasta kohta (157)ei viidanud kuidagi, et kasutajate nõudlus parvlaevateenuste järele oleks asjaomastel liinidel kadunud. |
| --- | --- |

(446)

Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 339), esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku statistika aastate 2007–2018 kohta ka liinide kaupa. Komisjon on juba näidanud (vt tabel 4), et 2010. aastal oli kõigil kaheteistkümnel asjaomasel liinil märkimisväärne kasutajatepoolne nõudlus nii segaveo- kui ka kaubaveoteenuste järele. Sama analüüs 2009. ja 2011. aasta kohta (157)ei viidanud kuidagi, et kasutajate nõudlus parvlaevateenuste järele oleks asjaomastel liinidel kadunud.

157

| (447) | Komisjon leiab, et ülaltoodud statistika näitab selgelt tegelikku nõudlust sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele kõigil kaheteistkümnel kõnealusel avaliku teenuse liinil. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldavad seega üldsuse tegelikke vajadusi. |
| --- | --- |

(447)

Komisjon leiab, et ülaltoodud statistika näitab selgelt tegelikku nõudlust sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele kõigil kaheteistkümnel kõnealusel avaliku teenuse liinil. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldavad seega üldsuse tegelikke vajadusi.

| (448) | Nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 342), peab komisjon uurima ka seda, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud ainuüksi turujõudude hooleks, pidades silmas avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud pikendatud esialgse lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 on selle kohta märgitud, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“. |
| --- | --- |

(448)

Nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 342), peab komisjon uurima ka seda, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud ainuüksi turujõudude hooleks, pidades silmas avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud pikendatud esialgse lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 on selle kohta märgitud, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“.

| (449) | Komisjon märgib, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 pakkusid mõnel liinil, mida Tirrenia pidi pikendatud esialgse lepingu alusel teenindama, parvlaevateenuseid teisedki ettevõtjad, ehkki mitte tingimata aasta ringi ja sama sagedusega. Komisjon on juba eespool (vt põhjendused 343–348) iga asjaomase liini puhul hinnanud, kas teiste ettevõtjate osutatud teenused olid samaväärsed nendega, mida CIN pidi osutama uue lepingu kohaselt. Komisjon tuletab meelde, et see hinnang põhines nende liinide konkurentsiolukorral ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012. Kuna teenused, mida CIN peab osutama, on pakutavate liinide, sageduste ja tehniliste nõuete poolest peaaegu identsed teenustega, mida Tirrenia pidi osutama lepingu pikenduse jooksul, kehtib komisjoni järeldus (vt põhjendus 348), et turujõududest üksi ei oleks piisanud avalike teenuste vajaduste rahuldamiseks, Tirrenia puhul ka kogu pikenduse jooksul. Paljudel liinidel oli Tirrenia tõepoolest ainus teenuseosutaja, samal ajal kui teistel liinidel ei olnud teiste ettevõtjate pakutavad teenused järjepidevuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Tirreniale esialgse (pikendatud) lepinguga ülesandeks tehtud avaliku teenuse vajadusi. |
| --- | --- |

(449)

Komisjon märgib, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 pakkusid mõnel liinil, mida Tirrenia pidi pikendatud esialgse lepingu alusel teenindama, parvlaevateenuseid teisedki ettevõtjad, ehkki mitte tingimata aasta ringi ja sama sagedusega. Komisjon on juba eespool (vt põhjendused 343–348) iga asjaomase liini puhul hinnanud, kas teiste ettevõtjate osutatud teenused olid samaväärsed nendega, mida CIN pidi osutama uue lepingu kohaselt. Komisjon tuletab meelde, et see hinnang põhines nende liinide konkurentsiolukorral ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012. Kuna teenused, mida CIN peab osutama, on pakutavate liinide, sageduste ja tehniliste nõuete poolest peaaegu identsed teenustega, mida Tirrenia pidi osutama lepingu pikenduse jooksul, kehtib komisjoni järeldus (vt põhjendus 348), et turujõududest üksi ei oleks piisanud avalike teenuste vajaduste rahuldamiseks, Tirrenia puhul ka kogu pikenduse jooksul. Paljudel liinidel oli Tirrenia tõepoolest ainus teenuseosutaja, samal ajal kui teistel liinidel ei olnud teiste ettevõtjate pakutavad teenused järjepidevuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Tirreniale esialgse (pikendatud) lepinguga ülesandeks tehtud avaliku teenuse vajadusi.

| (450) | Kõigele lisaks otsustas Itaalia, pidades silmas kavandatud erastamist ja esialgse lepingu alusel osutatavate avalike teenuste katkematuse tagamiseks, pikendada seda lepingut muutmata kujul (põhjenduses 444 kirjeldatud piiratud eranditega) ja tingimusel, et muudetakse alates 2010. aastast kohaldatavat hüvitise arvutamise metoodikat). Komisjon nõustub, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu eespool kirjeldatud, vt põhjendused 445–446), ei oleks saanud rahuldada avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega kõigile käigusolevaid liine teenindavatele ettevõtjatele. Täpsemalt öeldes oli Tirrenia mitmel liinil ainus teenuseosutaja (vt nt põhjendus 345) ja kus see nii ei olnud, ei vastanud teiste ettevõtjate pakkumine (kõigile) regulaarsuse, järjepidevuse ja kvaliteedi nõuetele. Pealegi on enamiku (kui mitte kõigi) liinide käigushoidmine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid tõenäoliselt üldse ei teenindatakski. Ecorys jõudis oma aruandes sarnasele järeldusele (vt põhjendus 98). Lisaks nõustub komisjon, et Tirrenia erastamise protsessi silmas pidades oli kehtiva avaliku teenindamise lepingu pikendamine ainus viis tagada avalike teenuste katkematus kuni selle erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(450)

Kõigele lisaks otsustas Itaalia, pidades silmas kavandatud erastamist ja esialgse lepingu alusel osutatavate avalike teenuste katkematuse tagamiseks, pikendada seda lepingut muutmata kujul (põhjenduses 444 kirjeldatud piiratud eranditega) ja tingimusel, et muudetakse alates 2010. aastast kohaldatavat hüvitise arvutamise metoodikat). Komisjon nõustub, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu eespool kirjeldatud, vt põhjendused 445–446), ei oleks saanud rahuldada avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega kõigile käigusolevaid liine teenindavatele ettevõtjatele. Täpsemalt öeldes oli Tirrenia mitmel liinil ainus teenuseosutaja (vt nt põhjendus 345) ja kus see nii ei olnud, ei vastanud teiste ettevõtjate pakkumine (kõigile) regulaarsuse, järjepidevuse ja kvaliteedi nõuetele. Pealegi on enamiku (kui mitte kõigi) liinide käigushoidmine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid tõenäoliselt üldse ei teenindatakski. Ecorys jõudis oma aruandes sarnasele järeldusele (vt põhjendus 98). Lisaks nõustub komisjon, et Tirrenia erastamise protsessi silmas pidades oli kehtiva avaliku teenindamise lepingu pikendamine ainus viis tagada avalike teenuste katkematus kuni selle erastamise lõpuni.

| (451) | Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud Tirreniale ülesandeks antud teenuste määramisel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ilmset viga. Seega on komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(451)

Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud Tirreniale ülesandeks antud teenuste määramisel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ilmset viga. Seega on komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud.

7.3.1.3.   Vajadus ülesande andmise akti järele, milles määrataks kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid

Vajadus ülesande andmise akti järele, milles määrataks kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid

| (452) | Nagu on märgitud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 2.3, tähendab üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, et asjaomasele ettevõtjale on ühe või mitme ametliku aktiga antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust. |
| --- | --- |

(452)

Nagu on märgitud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 2.3, tähendab üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, et asjaomasele ettevõtjale on ühe või mitme ametliku aktiga antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust.

| (453) | Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(453)

Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus;

| b) | asjaomane ettevõtja ja territoorium; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõtja ja territoorium;

| c) | ainuõiguste laad; |
| --- | --- |

c)

ainuõiguste laad;

| d) | hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

d)

hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid;

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

| (454) | Komisjon avaldas oma 2011. ja 2012. aasta otsuses kahtlust, kas ülesande andmise aktis esitati Tirrenia poolt pikenduse jooksul pakutavate avalike teenuste osutamise kohustuste laadi täielik kirjeldus. Lisaks rõhutas komisjon, et ajavahemiku 2005–2008 kohta ei võetud vastu viie aasta plaani, nagu oli ette nähtud esialgses lepingus. Sellegipoolest tuletas komisjon meelde ka seda, et ülesande eri elemendid võidakse paigutada ka mitmesse akti, ilma et see seaks kohustuste kindlaksmääramise asjakohasuse kahtluse alla. Pikenduse jooksul hõlmas Tirreniale ülesande andmise akt esialgset lepingut (muudetud ja aja jooksul pikendatud), viie aasta plaane, mitut Itaalia ametiasutuste ad hoc otsust, CIPE direktiivi ja 2009. aasta seadust. |
| --- | --- |

(454)

Komisjon avaldas oma 2011. ja 2012. aasta otsuses kahtlust, kas ülesande andmise aktis esitati Tirrenia poolt pikenduse jooksul pakutavate avalike teenuste osutamise kohustuste laadi täielik kirjeldus. Lisaks rõhutas komisjon, et ajavahemiku 2005–2008 kohta ei võetud vastu viie aasta plaani, nagu oli ette nähtud esialgses lepingus. Sellegipoolest tuletas komisjon meelde ka seda, et ülesande eri elemendid võidakse paigutada ka mitmesse akti, ilma et see seaks kohustuste kindlaksmääramise asjakohasuse kahtluse alla. Pikenduse jooksul hõlmas Tirreniale ülesande andmise akt esialgset lepingut (muudetud ja aja jooksul pikendatud), viie aasta plaane, mitut Itaalia ametiasutuste ad hoc otsust, CIPE direktiivi ja 2009. aasta seadust.

ad hoc

| (455) | Seda arvestades märgib komisjon kõigepealt, et esialgne leping (aja jooksul muudetud), mis moodustab Tirreniale ülesande andmise akti tuuma, kehtis täielikult kuni erastamise lõpetamiseni mitme dekreet-seaduse alusel (vt põhjendus 432). Nendes dokumentides täpsustatakse, et Tirreniale anti avalike teenuste osutamise kohustused kuni erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(455)

Seda arvestades märgib komisjon kõigepealt, et esialgne leping (aja jooksul muudetud), mis moodustab Tirreniale ülesande andmise akti tuuma, kehtis täielikult kuni erastamise lõpetamiseni mitme dekreet-seaduse alusel (vt põhjendus 432). Nendes dokumentides täpsustatakse, et Tirreniale anti avalike teenuste osutamise kohustused kuni erastamise lõpuni.

| (456) | Esialgse lepingu kohaselt määratakse viie aasta plaanides kindlaks teenindatavad liinid ja sadamad, kõnealustele mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige saarepiirkondade elanikele mõeldud soodustariifid. Kuna perioodi 2005–2008 plaani ametlikult vastu ei võetud, kohaldati endiselt aastateks 2000–2004 (heaks kiidetud ministri 20. septembri 2001. aasta käskkirjaga) kehtestatud plaani, milles tehti mitu ad hoc muudatust (vt põhjendus 33), mille otsustas valitsus (tavaliselt minister või ministeeriumidevaheline konverents (158)). Nende muudatustega piirati aja jooksul peamiselt avalike teenuste osutamise kohustuste ulatust (nt kaotati teatavad liinid, sealhulgas põhjenduses 444 kirjeldatud muudatused), samal ajal kui enamik 2000.– 2004. aasta plaanis kehtestatud kohustusi (mis kajastab täielikult Itaalia 2001. aasta otsuse kontekstis võetud kohustusi) jäi samaks. Seega, kui ei võetud vastu otsust muuta 2000.–2004. aasta plaani teatavat elementi (nt liin, sagedus, laeva tüüp), jätkati selle plaani sätete täielikku kohaldamist ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012. Enne 2009. aastat muudeti esialgse lepinguga ette nähtud algset hinnakirja mitme hilisema aktiga. Samas ei antud kogu pikenduse jooksul välja ministeeriumidevahelisi käskkirju, et muuta veelgi endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia piletihindu. Selle põhjal järeldab komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustused, mida Tirrenia pidi pikenduse jooksul täitma, on piisavalt selgelt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(456)

Esialgse lepingu kohaselt määratakse viie aasta plaanides kindlaks teenindatavad liinid ja sadamad, kõnealustele mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige saarepiirkondade elanikele mõeldud soodustariifid. Kuna perioodi 2005–2008 plaani ametlikult vastu ei võetud, kohaldati endiselt aastateks 2000–2004 (heaks kiidetud ministri 20. septembri 2001. aasta käskkirjaga) kehtestatud plaani, milles tehti mitu ad hoc muudatust (vt põhjendus 33), mille otsustas valitsus (tavaliselt minister või ministeeriumidevaheline konverents (158)). Nende muudatustega piirati aja jooksul peamiselt avalike teenuste osutamise kohustuste ulatust (nt kaotati teatavad liinid, sealhulgas põhjenduses 444 kirjeldatud muudatused), samal ajal kui enamik 2000.– 2004. aasta plaanis kehtestatud kohustusi (mis kajastab täielikult Itaalia 2001. aasta otsuse kontekstis võetud kohustusi) jäi samaks. Seega, kui ei võetud vastu otsust muuta 2000.–2004. aasta plaani teatavat elementi (nt liin, sagedus, laeva tüüp), jätkati selle plaani sätete täielikku kohaldamist ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012. Enne 2009. aastat muudeti esialgse lepinguga ette nähtud algset hinnakirja mitme hilisema aktiga. Samas ei antud kogu pikenduse jooksul välja ministeeriumidevahelisi käskkirju, et muuta veelgi endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia piletihindu. Selle põhjal järeldab komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustused, mida Tirrenia pidi pikenduse jooksul täitma, on piisavalt selgelt kindlaks määratud.

ad hoc

158

| (457) | Komisjon märkis juba 2011. aasta otsuse põhjendustes 239 ja 240, et hüvitise suuruse arvutamiseks vajalikud parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja neid on selgelt kirjeldatud. Eelkõige sisaldab esialgne leping 2009. aasta kohta (vt põhjendused 38–40) arvesse võetavate kuluelementide ammendavat ja täpset loetelu, samuti ettevõtja investeeritud kapitali tootluse arvutamise metoodikat. Asjaomane metoodika ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 on sätestatud CIPE direktiivis (vt põhjendus 41 jj). Täpsemalt kirjeldatakse CIPE direktiivis arvesse võetavaid kuluelemente ja investeeritud kapitali tootlust. Kõigele lisaks sisaldab 2009. aasta seadus 72 685 642 euro suurust hüvitise ülemmäära, mida kohaldatakse alates 2010. aastast. Lisaks nähti esialgses lepingus ette, et hüvitis makstakse välja osade kaupa, ja kinnitati, et hüvitis põhineb avaliku teenuse osutamisega seotud tegelikel kuludel ja tuludel. Nii saab kindlaks teha ülemäärase hüvitamise ja seda hõlpsasti vältida. Vajaduse korral saaks riik Tirrenialt ülemäärase hüvitise tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(457)

Komisjon märkis juba 2011. aasta otsuse põhjendustes 239 ja 240, et hüvitise suuruse arvutamiseks vajalikud parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja neid on selgelt kirjeldatud. Eelkõige sisaldab esialgne leping 2009. aasta kohta (vt põhjendused 38–40) arvesse võetavate kuluelementide ammendavat ja täpset loetelu, samuti ettevõtja investeeritud kapitali tootluse arvutamise metoodikat. Asjaomane metoodika ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 on sätestatud CIPE direktiivis (vt põhjendus 41 jj). Täpsemalt kirjeldatakse CIPE direktiivis arvesse võetavaid kuluelemente ja investeeritud kapitali tootlust. Kõigele lisaks sisaldab 2009. aasta seadus 72 685 642 euro suurust hüvitise ülemmäära, mida kohaldatakse alates 2010. aastast. Lisaks nähti esialgses lepingus ette, et hüvitis makstakse välja osade kaupa, ja kinnitati, et hüvitis põhineb avaliku teenuse osutamisega seotud tegelikel kuludel ja tuludel. Nii saab kindlaks teha ülemäärase hüvitamise ja seda hõlpsasti vältida. Vajaduse korral saaks riik Tirrenialt ülemäärase hüvitise tagasi nõuda.

| (458) | Selle põhjal leiab komisjon, et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta raamistikus. |
| --- | --- |

(458)

Selle põhjal leiab komisjon, et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta raamistikus.

7.3.1.4.   Antava ülesande kestus

Antava ülesande kestus

| (459) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 17 on märgitud, et, „[ü]lesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“. |
| --- | --- |

(459)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 17 on märgitud, et, „[ü]lesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“.

| (460) | Itaalia on väitnud, et lepingu pikenduse kestus on kooskõlas ajavahemikuga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kasutatud kõige olulisemate varade amortiseerimiseks. Täpsemalt öeldes on pikendatud esialgse lepingu kogukestus pisut üle 23,5 aasta. Tirrenia avalike teenuste osutamiseks kasutatavate laevade kasutusiga (159) on 30 aastat (parvlaevade puhul) ja 20 aastat (kiirreisilaevade puhul) ning selle aja jooksul need amortiseeruvad. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 oli vajalik avaliku teenuse katkematuse tagamiseks kuni erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(460)

Itaalia on väitnud, et lepingu pikenduse kestus on kooskõlas ajavahemikuga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kasutatud kõige olulisemate varade amortiseerimiseks. Täpsemalt öeldes on pikendatud esialgse lepingu kogukestus pisut üle 23,5 aasta. Tirrenia avalike teenuste osutamiseks kasutatavate laevade kasutusiga (159) on 30 aastat (parvlaevade puhul) ja 20 aastat (kiirreisilaevade puhul) ning selle aja jooksul need amortiseeruvad. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 oli vajalik avaliku teenuse katkematuse tagamiseks kuni erastamise lõpuni.

159

| (461) | Ülaltoodud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et ülesande täitmise kohustuse kestus on piisavalt põhjendatud ja seetõttu on tagatud vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 17. |
| --- | --- |

(461)

Ülaltoodud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et ülesande täitmise kohustuse kestus on piisavalt põhjendatud ja seetõttu on tagatud vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 17.

7.3.1.5.   Vastavus komisjoni direktiivile 2006/111/EÜ (160)

Vastavus komisjoni direktiivile 2006/111/EÜ

160

| (462) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 18 on sätestatud: „Abi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ nõudeid, kui see on asjakohane“. |
| --- | --- |

(462)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 18 on sätestatud: „Abi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ nõudeid, kui see on asjakohane“.

| (463) | Lisaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 44 järgmist: „Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega“. |
| --- | --- |

(463)

Lisaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 44 järgmist: „Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega“.

| (464) | Itaalia tuletas meelde, et 2001. aasta otsuse artiklis 4 on nõutud, et Tirrenia alustaks eraldi arvepidamist iga liini kohta alates 1. jaanuarist 2001. Samuti kohustati 2004. aasta otsuse artikli 1 lõikes 4 Adriaticat (mis ühines 2004. aastal Tirreniaga) pidama alates 1. jaanuarist 2004 eraldi arvestust iga oma liini kohta. 2001. aasta otsuse kontekstis ja komisjoni taotlusel tegi PriceWaterhouseCoopers (edaspidi „PWC“) uuringu, milles esitati Tirrenia 1992.–1999. aasta analüütiline raamatupidamisarvestus. Sellega seoses esitas PWC arvamuse, milles kinnitati, et nende raamatupidamisaruannete koostamiseks kasutatud metoodika oli asjakohane ja kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga. Itaalia sõnul on Tirrenia ja Adriatica jätkanud selle põhjal oma analüütilise raamatupidamisarvestuse tegemist ja on seega järginud 2001. ja 2004. aasta otsustes sätestatud nõudeid. Itaalia on esitanud uuritavat ajavahemikku käsitleva tõendusmaterjalina ka Tirrenia 2009., 2010. ja 2011. aasta aruande iga liini kohta. |
| --- | --- |

(464)

Itaalia tuletas meelde, et 2001. aasta otsuse artiklis 4 on nõutud, et Tirrenia alustaks eraldi arvepidamist iga liini kohta alates 1. jaanuarist 2001. Samuti kohustati 2004. aasta otsuse artikli 1 lõikes 4 Adriaticat (mis ühines 2004. aastal Tirreniaga) pidama alates 1. jaanuarist 2004 eraldi arvestust iga oma liini kohta. 2001. aasta otsuse kontekstis ja komisjoni taotlusel tegi PriceWaterhouseCoopers (edaspidi „PWC“) uuringu, milles esitati Tirrenia 1992.–1999. aasta analüütiline raamatupidamisarvestus. Sellega seoses esitas PWC arvamuse, milles kinnitati, et nende raamatupidamisaruannete koostamiseks kasutatud metoodika oli asjakohane ja kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga. Itaalia sõnul on Tirrenia ja Adriatica jätkanud selle põhjal oma analüütilise raamatupidamisarvestuse tegemist ja on seega järginud 2001. ja 2004. aasta otsustes sätestatud nõudeid. Itaalia on esitanud uuritavat ajavahemikku käsitleva tõendusmaterjalina ka Tirrenia 2009., 2010. ja 2011. aasta aruande iga liini kohta.

| (465) | 2012. aasta kohta on CIN koostanud liinide kaupa raamatupidamisarvestuse alates hetkest, millal ta alustas teenuse osutamist (kooskõlas oma uuest lepingust tulenevate kohustustega). Erakorraline volinik ei koostanud selliseid raamatupidamisaruandeid ajavahemiku 1. jaanuar 2012 kuni 18. juuli 2012 kohta, sest erastamine oli kohe lõppemas. Erakorraline volinik esitas siiski majandusarengu ministeeriumile kogu 2012. aasta vältel raamatupidamise kvartaliaruandeid. Itaalia ametiasutused on esitanud need aruanded tõendina. Komisjoni arvates on need aruanded piisavad, näitamaks, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale määratud avaliku teenuse hüvitis ei katnud täielikult avaliku teenuse netokulusid ja välistas seetõttu ka võimaliku ristsubsideerimise (vt ka põhjendus 472). Komisjon märgib, et seetõttu on täidetud raamatupidamise lahususe kaks peamist eesmärki, st vältida ülemäärast hüvitamist ja ristsubsideerimist. |
| --- | --- |

(465)

2012. aasta kohta on CIN koostanud liinide kaupa raamatupidamisarvestuse alates hetkest, millal ta alustas teenuse osutamist (kooskõlas oma uuest lepingust tulenevate kohustustega). Erakorraline volinik ei koostanud selliseid raamatupidamisaruandeid ajavahemiku 1. jaanuar 2012 kuni 18. juuli 2012 kohta, sest erastamine oli kohe lõppemas. Erakorraline volinik esitas siiski majandusarengu ministeeriumile kogu 2012. aasta vältel raamatupidamise kvartaliaruandeid. Itaalia ametiasutused on esitanud need aruanded tõendina. Komisjoni arvates on need aruanded piisavad, näitamaks, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale määratud avaliku teenuse hüvitis ei katnud täielikult avaliku teenuse netokulusid ja välistas seetõttu ka võimaliku ristsubsideerimise (vt ka põhjendus 472). Komisjon märgib, et seetõttu on täidetud raamatupidamise lahususe kaks peamist eesmärki, st vältida ülemäärast hüvitamist ja ristsubsideerimist.

| (466) | Ülaltoodu põhjal ja võttes arvesse erastamise eripära, järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 18 ja 44 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(466)

Ülaltoodu põhjal ja võttes arvesse erastamise eripära, järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 18 ja 44 sätestatud nõuded on täidetud.

7.3.1.6.   Hüvitise summa

Hüvitise summa

| (467) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 21 on märgitud, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“. |
| --- | --- |

(467)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 21 on märgitud, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“.

| (468) | Kuna käesoleval juhul on vähemalt osa hüvitisest ebaseaduslik abi, mis anti enne raamistiku jõustumist, (161) nähakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 konkreetselt ette, et ei nõuta kulude netokokkuhoiu meetodi kasutamist riigiabi hindamise eesmärgil. Selle asemel võib avalike teenuste kohustuste täitmiseks vajalike netokulude arvutamiseks kasutada alternatiivseid meetodeid, näiteks kulude jaotamisel põhinevat meetodit. Viimati nimetatud meetodi kohaselt arvutatakse netokulud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ja prognoositud ülesande andmise aktis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 28–38 on täpsemalt sätestatud, kuidas seda meetodit tuleks kohaldada. |
| --- | --- |

(468)

Kuna käesoleval juhul on vähemalt osa hüvitisest ebaseaduslik abi, mis anti enne raamistiku jõustumist, (161) nähakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 konkreetselt ette, et ei nõuta kulude netokokkuhoiu meetodi kasutamist riigiabi hindamise eesmärgil. Selle asemel võib avalike teenuste kohustuste täitmiseks vajalike netokulude arvutamiseks kasutada alternatiivseid meetodeid, näiteks kulude jaotamisel põhinevat meetodit. Viimati nimetatud meetodi kohaselt arvutatakse netokulud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ja prognoositud ülesande andmise aktis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 28–38 on täpsemalt sätestatud, kuidas seda meetodit tuleks kohaldada.

161

| (469) | Komisjon ei saanud oma 2011. ja 2012. aasta otsuses järeldada, kas hüvitise summa oli proportsionaalne, kuna tal oli endiselt kahtlusi mõne Tirreniale ülesandeks tehtud avaliku teenuse tõeliseks üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks liigitamise suhtes. Neid kahtlusi on käsitletud punktis 7.3.1.2. Komisjon avaldas kahtlust ka 6,5 % suuruse riskipreemia suhtes, mida kohaldati alates 2010. aastast. Komisjon seadis eelkõige kahtluse alla, kas see riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, võttes arvesse seda, et esmapilgul ei näinud Tirrenia võtvat endale selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevaid riske. |
| --- | --- |

(469)

Komisjon ei saanud oma 2011. ja 2012. aasta otsuses järeldada, kas hüvitise summa oli proportsionaalne, kuna tal oli endiselt kahtlusi mõne Tirreniale ülesandeks tehtud avaliku teenuse tõeliseks üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks liigitamise suhtes. Neid kahtlusi on käsitletud punktis 7.3.1.2. Komisjon avaldas kahtlust ka 6,5 % suuruse riskipreemia suhtes, mida kohaldati alates 2010. aastast. Komisjon seadis eelkõige kahtluse alla, kas see riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, võttes arvesse seda, et esmapilgul ei näinud Tirrenia võtvat endale selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevaid riske.

| (470) | Seda arvestades tuletab komisjon meelde, et 2011. aasta otsuses asus ta esialgsele seisukohale, et Tirreniale võidi alates 2010. aastast maksta avaliku teenuse osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Ehkki komisjon ei avaldanud selliseid kahtlusi 2009. aasta kohta, esitasid Itaalia ametiasutused siiski arvutuse 2009. aasta hüvitise summa kohta (s.o 80 miljonit eurot), mis määrati kindlaks esialgses lepingus sätestatud meetodi alusel. Väärib märkimist, et Tirrenia taotles 93,1 miljonit eurot, kuid Itaalia keeldus mõndasid kulusid hüvitamast, kuna need ei olnud selle metoodika kohaselt rahastamiskõlblikud. Selle põhjal järeldab komisjon, et Tirrenia ei saanud 2009. aastal avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest ülemäära suurt hüvitist. |
| --- | --- |

(470)

Seda arvestades tuletab komisjon meelde, et 2011. aasta otsuses asus ta esialgsele seisukohale, et Tirreniale võidi alates 2010. aastast maksta avaliku teenuse osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Ehkki komisjon ei avaldanud selliseid kahtlusi 2009. aasta kohta, esitasid Itaalia ametiasutused siiski arvutuse 2009. aasta hüvitise summa kohta (s.o 80 miljonit eurot), mis määrati kindlaks esialgses lepingus sätestatud meetodi alusel. Väärib märkimist, et Tirrenia taotles 93,1 miljonit eurot, kuid Itaalia keeldus mõndasid kulusid hüvitamast, kuna need ei olnud selle metoodika kohaselt rahastamiskõlblikud. Selle põhjal järeldab komisjon, et Tirrenia ei saanud 2009. aastal avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest ülemäära suurt hüvitist.

| (471) | Alates 2010. aastast oleks kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatud põhimõtteliselt 6,5 % suurust riskipreemiat. Samas, nagu juba eespool selgitatud (vt põhjendus 362), on Itaalia täpsustanud, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Lisaks juhtis Itaalia tähelepanu asjaolule, et 5. augustil 2010 tuli Tirrenia suhtes tema raske majandusliku olukorra tõttu algatada erakorralise juhtimise menetlus. Itaalia väitel oli võimatu katta avaliku teenuse netokulusid (st kulud miinus tulud) 2009. aasta seadusega kehtestatud hüvitise maksimumsummaga. Seetõttu ei oleks Tirrenia ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 mingit kapitalitulu saanud. |
| --- | --- |

(471)

Alates 2010. aastast oleks kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatud põhimõtteliselt 6,5 % suurust riskipreemiat. Samas, nagu juba eespool selgitatud (vt põhjendus 362), on Itaalia täpsustanud, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Lisaks juhtis Itaalia tähelepanu asjaolule, et 5. augustil 2010 tuli Tirrenia suhtes tema raske majandusliku olukorra tõttu algatada erakorralise juhtimise menetlus. Itaalia väitel oli võimatu katta avaliku teenuse netokulusid (st kulud miinus tulud) 2009. aasta seadusega kehtestatud hüvitise maksimumsummaga. Seetõttu ei oleks Tirrenia ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 mingit kapitalitulu saanud.

| (472) | Liinide kaupa koostatud raamatupidamisaruannete põhjal, mille Itaalia ametiasutused esitasid, sai komisjon kinnitada, et nii 2010. kui ka 2011. aastal ületas Tirrenia osutatavate avalike teenuste netokulu (võtmata arvesse kapitalitootlust) hüvitise maksimumsummat, mis oli 72 685 642 eurot. Seetõttu ei saanud Tirrenia neil aastatel tõepoolest kapitalitulu. 2012. aasta esimese poole kohta näitasid erakorralise voliniku koostatud raamatupidamise kvartaliaruanded selgelt, et isegi pärast 2009. aasta seadusega kehtestatud hüvitise maksimumsumma proportsionaalse osa arvessevõtmist oli Tirrenia ärikasum (162) (st enne erakorralisi kulusid) negatiivne. Seetõttu võib järeldada, et ka ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 ei saanud Tirrenia kapitalitulu. Kokkuvõtteks järeldab komisjon, et Tirrenia ei saanud esialgse lepingu pikenduse jooksul ülemääraseid hüvitisi. |
| --- | --- |

(472)

Liinide kaupa koostatud raamatupidamisaruannete põhjal, mille Itaalia ametiasutused esitasid, sai komisjon kinnitada, et nii 2010. kui ka 2011. aastal ületas Tirrenia osutatavate avalike teenuste netokulu (võtmata arvesse kapitalitootlust) hüvitise maksimumsummat, mis oli 72 685 642 eurot. Seetõttu ei saanud Tirrenia neil aastatel tõepoolest kapitalitulu. 2012. aasta esimese poole kohta näitasid erakorralise voliniku koostatud raamatupidamise kvartaliaruanded selgelt, et isegi pärast 2009. aasta seadusega kehtestatud hüvitise maksimumsumma proportsionaalse osa arvessevõtmist oli Tirrenia ärikasum (162) (st enne erakorralisi kulusid) negatiivne. Seetõttu võib järeldada, et ka ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 18. juulini 2012 ei saanud Tirrenia kapitalitulu. Kokkuvõtteks järeldab komisjon, et Tirrenia ei saanud esialgse lepingu pikenduse jooksul ülemääraseid hüvitisi.

162

| (473) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 49 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et ettevõtjad ei saaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise tulemusena ülemäärast hüvitist (nagu on kindlaks määratud raamistiku punktis 47). Muu hulgas peavad liikmesriigid esitama tõendeid, kui komisjon neid nõuab. Peale selle peavad liikmesriigid korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagama selliste kontrollimiste tegemise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta tagant. Sellega seoses märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused on esitanud vajalikud tõendid eespool kirjeldatu kohaselt (vt põhjendused 464–465). Tirrenia on igal aastal esitanud järelevalvet tegevale ministeeriumile liinide kaupa raamatupidamisarvestuse, mis võimaldas viimasel hüvitise summa üle vaadata. Lisaks tuletab komisjon meelde, et hüvitis makstakse välja osade kaupa (vt põhjendus 36) ja lõplik väljamakse tehakse asjaomase aasta tegelike kulude ja tulude põhjal. See tagab, et hüvitise summa ei ületa teenuse netokulusid (millele põhimõtteliselt lisatakse kapitalitootlus, isegi kui uuritaval perioodil seda tegelikult ei olnud). Täielikkuse huvides märgib komisjon, et alates 5. augustist 2010 tagas Itaalia riigi määratud erakorralise voliniku olemasolu veel ühe kaitsemeetme ülemäärase hüvitamise vastu. Komisjoni arvates on need meetmed võimaliku ülemäärase hüvitamise vältimiseks ja kindlakstegemiseks piisavad. |
| --- | --- |

(473)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 49 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et ettevõtjad ei saaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise tulemusena ülemäärast hüvitist (nagu on kindlaks määratud raamistiku punktis 47). Muu hulgas peavad liikmesriigid esitama tõendeid, kui komisjon neid nõuab. Peale selle peavad liikmesriigid korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagama selliste kontrollimiste tegemise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta tagant. Sellega seoses märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused on esitanud vajalikud tõendid eespool kirjeldatu kohaselt (vt põhjendused 464–465). Tirrenia on igal aastal esitanud järelevalvet tegevale ministeeriumile liinide kaupa raamatupidamisarvestuse, mis võimaldas viimasel hüvitise summa üle vaadata. Lisaks tuletab komisjon meelde, et hüvitis makstakse välja osade kaupa (vt põhjendus 36) ja lõplik väljamakse tehakse asjaomase aasta tegelike kulude ja tulude põhjal. See tagab, et hüvitise summa ei ületa teenuse netokulusid (millele põhimõtteliselt lisatakse kapitalitootlus, isegi kui uuritaval perioodil seda tegelikult ei olnud). Täielikkuse huvides märgib komisjon, et alates 5. augustist 2010 tagas Itaalia riigi määratud erakorralise voliniku olemasolu veel ühe kaitsemeetme ülemäärase hüvitamise vastu. Komisjoni arvates on need meetmed võimaliku ülemäärase hüvitamise vältimiseks ja kindlakstegemiseks piisavad.

| (474) | Eespool kirjeldatud elementide (vt põhjendused 467–473) põhjal järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 2.8 („Hüvitise suurus“) kohaldatavad nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(474)

Eespool kirjeldatud elementide (vt põhjendused 467–473) põhjal järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 2.8 („Hüvitise suurus“) kohaldatavad nõuded on täidetud.

7.3.1.7.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (475) | 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Regulaarne sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna esialgses lepingus (mida pikendati) on avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide väljumiseks ette nähtud konkreetsed sõiduplaani koostamise kohustused, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu selliselt, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustust. |
| --- | --- |

(475)

2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Tirrenia avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Regulaarne sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna esialgses lepingus (mida pikendati) on avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavate liinide väljumiseks ette nähtud konkreetsed sõiduplaani koostamise kohustused, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu selliselt, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustust.

| (476) | Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada Tirrenial täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendus 449). Lisaks on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et sildumise eesõigus on kohaldatav ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste suhtes (ja näiteks mitte siis, kui Tirrenia teenindab liine kõrghooajal kommertsalustel). Komisjon on juba üksikasjalikult hinnanud (vt põhjendused 440–474) üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja Tirreniale nendega seoses makstud hüvitise siseturuga kokkusobivust esialgse lepingu pikenduse jooksul. Seetõttu leiab komisjon, et sildumise eesõiguse siseturuga kokkusobivuse hindamine võib piirduda selle kindlakstegemisega, kas selle meetmega võib kaasneda ülemäärane hüvitamine. |
| --- | --- |

(476)

Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada Tirrenial täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendus 449). Lisaks on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et sildumise eesõigus on kohaldatav ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste suhtes (ja näiteks mitte siis, kui Tirrenia teenindab liine kõrghooajal kommertsalustel). Komisjon on juba üksikasjalikult hinnanud (vt põhjendused 440–474) üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja Tirreniale nendega seoses makstud hüvitise siseturuga kokkusobivust esialgse lepingu pikenduse jooksul. Seetõttu leiab komisjon, et sildumise eesõiguse siseturuga kokkusobivuse hindamine võib piirduda selle kindlakstegemisega, kas selle meetmega võib kaasneda ülemäärane hüvitamine.

| (477) | Komisjon võtab teadmiseks Itaalia esitatud argumendid, mille kohaselt on sildumise eesõigusest tulenevad võimalikud rahalised eelised piiratud (vt põhjendus 191). Seega oleks ka sellest meetmest tulenev ülemäärase hüvitamise oht väike. Peale selle kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Seetõttu sobivad Tirrenia suhtes eespool kirjeldatud viisil (vt punkt 7.3.1.6) kohaldatud ülemäärase hüvitamise kontrollid ka sildumise eesõigusest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(477)

Komisjon võtab teadmiseks Itaalia esitatud argumendid, mille kohaselt on sildumise eesõigusest tulenevad võimalikud rahalised eelised piiratud (vt põhjendus 191). Seega oleks ka sellest meetmest tulenev ülemäärase hüvitamise oht väike. Peale selle kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Seetõttu sobivad Tirrenia suhtes eespool kirjeldatud viisil (vt punkt 7.3.1.6) kohaldatud ülemäärase hüvitamise kontrollid ka sildumise eesõigusest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kindlakstegemiseks.

| (478) | Seetõttu järeldab komisjon, et sildumise eesõigus, mis on lahutamatult seotud Tirrenia osutatava üldist majandushuvi pakkuva teenusega, on samuti kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule. |
| --- | --- |

(478)

Seetõttu järeldab komisjon, et sildumise eesõigus, mis on lahutamatult seotud Tirrenia osutatava üldist majandushuvi pakkuva teenusega, on samuti kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule.

7.3.1.8.   Vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele

Vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele

| (479) | Nagu on eespool selgitatud (vt põhjendus 436), oli aasta keskmine sõitjate arv kahel üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisele eelnenud majandusaastal Napoli–Palermo, Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liinil suurem kui 300 000. Ülejäänud üheksal liinil, (163) mida Tirrenia pikendatud esialgse lepingu alusel teenindas, seda künnist ei ületatud. Seetõttu on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punkti c nõue nende üheksa liini puhul täidetud. Lisaks leiab komisjon, et on täidetud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõige 2, milles nõutakse merekabotaaži määruse järgimist (164). Selle põhjal järeldab komisjon, et ülejäänud üheksat liini võib hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse põhjal. |
| --- | --- |

(479)

Nagu on eespool selgitatud (vt põhjendus 436), oli aasta keskmine sõitjate arv kahel üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisele eelnenud majandusaastal Napoli–Palermo, Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liinil suurem kui 300 000. Ülejäänud üheksal liinil, (163) mida Tirrenia pikendatud esialgse lepingu alusel teenindas, seda künnist ei ületatud. Seetõttu on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punkti c nõue nende üheksa liini puhul täidetud. Lisaks leiab komisjon, et on täidetud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõige 2, milles nõutakse merekabotaaži määruse järgimist (164). Selle põhjal järeldab komisjon, et ülejäänud üheksat liini võib hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse põhjal.

163

164

| (480) | Komisjon on juba eespool sedastanud (vt punkt 7.3.1.3), et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ka ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord. Seega on ülejäänud üheksa liini puhul täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikkel 4 („Ülesande andmine“). |
| --- | --- |

(480)

Komisjon on juba eespool sedastanud (vt punkt 7.3.1.3), et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ka ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord. Seega on ülejäänud üheksa liini puhul täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikkel 4 („Ülesande andmine“).

| (481) | Lisaks sellele jõudis komisjon järeldusele (vt punkt 7.3.1.6), et i) Tirrenia ei saanud esialgse lepingu pikenduse jooksul ülemäärast hüvitist ja et ii) Itaalia ametiasutused on teinud korrapäraseid kontrolle, et vältida Tirreniale ülemäärase hüvitise maksmist. Selle põhjal leiab komisjon, et ülejäänud üheksa liini puhul on järgitud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklit 5 („Hüvitis“) ja artiklit 6 („Kontroll liigse hüvitamise üle“). |
| --- | --- |

(481)

Lisaks sellele jõudis komisjon järeldusele (vt punkt 7.3.1.6), et i) Tirrenia ei saanud esialgse lepingu pikenduse jooksul ülemäärast hüvitist ja et ii) Itaalia ametiasutused on teinud korrapäraseid kontrolle, et vältida Tirreniale ülemäärase hüvitise maksmist. Selle põhjal leiab komisjon, et ülejäänud üheksa liini puhul on järgitud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklit 5 („Hüvitis“) ja artiklit 6 („Kontroll liigse hüvitamise üle“).

| (482) | Arvestades lahutamatut seost avalike teenuste osutamisega ja pidades silmas eespool nimetatud hinnangut (vt punkt 7.3.1.7), on ka ülejäänud üheksa liini teenindamiseks antud sildumise eesõigus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega kooskõlas. |
| --- | --- |

(482)

Arvestades lahutamatut seost avalike teenuste osutamisega ja pidades silmas eespool nimetatud hinnangut (vt punkt 7.3.1.7), on ka ülejäänud üheksa liini teenindamiseks antud sildumise eesõigus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega kooskõlas.

7.3.1.9.   Järeldus

Järeldus

| (483) | Põhjendustes 432–474 esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Tirreniale mereveoteenuste osutamise eest antud hüvitis esialgse lepingu pikendamise tingimusel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012, on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldatavate tingimustega ja on seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 106 kohaselt siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(483)

Põhjendustes 432–474 esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Tirreniale mereveoteenuste osutamise eest antud hüvitis esialgse lepingu pikendamise tingimusel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012, on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldatavate tingimustega ja on seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 106 kohaselt siseturuga kokkusobiv.

| (484) | Peale selle järeldab komisjon, tuginedes põhjendustes 479–481 esitatud hinnangule, et Tirreniale pikenduse jooksul makstud hüvitis ja üheksa liini (165) teenindamiseks antud sildumise eesõigus on samuti siseturuga kokkusobivad ja vabastatud eelneva teavitamise kohustusest vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele. |
| --- | --- |

(484)

Peale selle järeldab komisjon, tuginedes põhjendustes 479–481 esitatud hinnangule, et Tirreniale pikenduse jooksul makstud hüvitis ja üheksa liini (165) teenindamiseks antud sildumise eesõigus on samuti siseturuga kokkusobivad ja vabastatud eelneva teavitamise kohustusest vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele.

165

7.3.2.   Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Tirrenia päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (485) | 2010. aasta otsuse alusel oli Tirrenia päästmisabi, niivõrd kui see piirdub kuuekuulise perioodiga, mis lõppes 28. augustil 2011, siseturuga kokkusobiv. Itaalialt nõuti siiski kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega, et ta edastaks kuue kuu jooksul komisjonile kas i) tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, või ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(485)

2010. aasta otsuse alusel oli Tirrenia päästmisabi, niivõrd kui see piirdub kuuekuulise perioodiga, mis lõppes 28. augustil 2011, siseturuga kokkusobiv. Itaalialt nõuti siiski kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega, et ta edastaks kuue kuu jooksul komisjonile kas i) tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, või ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava.

| (486) | Garantii nõuti sisse 11. juulil 2011 ja Tirrenia maksis kogu võlgnetava summa riigile alles 18. septembril 2012 (vt põhjendus 59). Seetõttu ei saanud Itaalia esitada tõendeid selle kohta, et laen maksti täies ulatuses tagasi ja/või et garantii kehtivus lõpetati kuue kuu pikkuse perioodi jooksul, mis lõppes 28. augustil 2011. |
| --- | --- |

(486)

Garantii nõuti sisse 11. juulil 2011 ja Tirrenia maksis kogu võlgnetava summa riigile alles 18. septembril 2012 (vt põhjendus 59). Seetõttu ei saanud Itaalia esitada tõendeid selle kohta, et laen maksti täies ulatuses tagasi ja/või et garantii kehtivus lõpetati kuue kuu pikkuse perioodi jooksul, mis lõppes 28. augustil 2011.

| (487) | Itaalia poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe kohaselt (vt punkt 4.2) oli Tirrenia likvideerimiskava kättesaadav erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia veebisaidil enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud kuuekuulise tähtaja möödumist. Lisaks väidab Itaalia, et ta hoidis komisjoni alati Tirrenia äriüksuse erastamisprotsessi edenemisega kursis. |
| --- | --- |

(487)

Itaalia poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe kohaselt (vt punkt 4.2) oli Tirrenia likvideerimiskava kättesaadav erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia veebisaidil enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud kuuekuulise tähtaja möödumist. Lisaks väidab Itaalia, et ta hoidis komisjoni alati Tirrenia äriüksuse erastamisprotsessi edenemisega kursis.

| (488) | Komisjoni juhtumitoimikus sisalduv teave kinnitab, et Itaalia ametiasutused hoidsid komisjoni tõepoolest Tirrenia äriüksuse tollal käimasolnud erastamisega kursis. Lisaks kinnitas Itaalia ka Tirrenia kavatsust päästmisabi enne kuuekuulise tähtaja möödumist tagasi maksta, kasutades selleks erastamisest saadud tulu. Itaalia ametiasutused ei esitanud siiski komisjonile ametlikult restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon ei olnud toona teadlik, et likvideerimiskava oli avaldatud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia veebisaidil. Lisaks ei asenda asjaolu, et komisjoni teavitati Tirrenia äriüksuse erastamisprotsessist, likvideerimiskava ametlikku esitamist. Täpsemalt öeldes tuleb komisjonile anda võimalus hinnata, kas likvideerimiskava vastab 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, ja seepärast oleks Itaalia pidanud selle ametlikult esitama. |
| --- | --- |

(488)

Komisjoni juhtumitoimikus sisalduv teave kinnitab, et Itaalia ametiasutused hoidsid komisjoni tõepoolest Tirrenia äriüksuse tollal käimasolnud erastamisega kursis. Lisaks kinnitas Itaalia ka Tirrenia kavatsust päästmisabi enne kuuekuulise tähtaja möödumist tagasi maksta, kasutades selleks erastamisest saadud tulu. Itaalia ametiasutused ei esitanud siiski komisjonile ametlikult restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon ei olnud toona teadlik, et likvideerimiskava oli avaldatud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia veebisaidil. Lisaks ei asenda asjaolu, et komisjoni teavitati Tirrenia äriüksuse erastamisprotsessist, likvideerimiskava ametlikku esitamist. Täpsemalt öeldes tuleb komisjonile anda võimalus hinnata, kas likvideerimiskava vastab 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, ja seepärast oleks Itaalia pidanud selle ametlikult esitama.

| (489) | Komisjon märgib lisaks, et ta saatis 5. oktoobril 2011 kirja, milles palus Itaalial kinnitada, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ja 2010. aasta otsuse nõuded on täidetud. Komisjon saatis Itaaliale 28. novembril 2011 meeldetuletuskirja ja sai Itaalia ametiasutustelt vastuse 12. detsembril 2011. Seega ei olnud Itaalia komisjonile viimati nimetatud kuupäevani (seega pärast kuuekuulise tähtaja möödumist) esitanud i) tõendit selle kohta, et laen oli täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, ega ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(489)

Komisjon märgib lisaks, et ta saatis 5. oktoobril 2011 kirja, milles palus Itaalial kinnitada, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ja 2010. aasta otsuse nõuded on täidetud. Komisjon saatis Itaaliale 28. novembril 2011 meeldetuletuskirja ja sai Itaalia ametiasutustelt vastuse 12. detsembril 2011. Seega ei olnud Itaalia komisjonile viimati nimetatud kuupäevani (seega pärast kuuekuulise tähtaja möödumist) esitanud i) tõendit selle kohta, et laen oli täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, ega ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava.

| (490) | Oma vastuses komisjoni 5. oktoobri 2011. aasta kirjale kinnitas Itaalia, et kavatsus oli teha tagasimakse enne 28. augustit 2011, kuid erastamisprotsess lükati edasi, sest ühinemisele oli vaja saada komisjoni heakskiit. Kuna erastamisest saadud tulu oli vaja riigile tagasi maksmiseks, ei saanud tagasimakset teha enne 28. augustiks 2011. aastaks määratud tähtpäeva möödumist. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Itaalia ametiasutused ei viidanud oma 12. detsembri 2011. aasta kirjas Tirrenia likvideerimiskavale, mis tehti nende hilisemate teadete kohaselt üldsusele kättesaadavaks juba enne 28. augustit 2011. Selle asemel üritas Itaalia selgitada vaid seda, miks ei saanud tagasimakset teha enne kuuekuulise tähtaja möödumist. Kui Itaalia ametiasutused oleksid esitanud komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava enne 28. augustit 2011, ei oleks nad pidanud selliseid selgitusi esitama. Komisjon võtab seda lisatõendusmaterjalina selle kohta, et Itaalia ei esitanud restruktureerimis- ega likvideerimiskava nõutud kuuekuulise tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(490)

Oma vastuses komisjoni 5. oktoobri 2011. aasta kirjale kinnitas Itaalia, et kavatsus oli teha tagasimakse enne 28. augustit 2011, kuid erastamisprotsess lükati edasi, sest ühinemisele oli vaja saada komisjoni heakskiit. Kuna erastamisest saadud tulu oli vaja riigile tagasi maksmiseks, ei saanud tagasimakset teha enne 28. augustiks 2011. aastaks määratud tähtpäeva möödumist. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Itaalia ametiasutused ei viidanud oma 12. detsembri 2011. aasta kirjas Tirrenia likvideerimiskavale, mis tehti nende hilisemate teadete kohaselt üldsusele kättesaadavaks juba enne 28. augustit 2011. Selle asemel üritas Itaalia selgitada vaid seda, miks ei saanud tagasimakset teha enne kuuekuulise tähtaja möödumist. Kui Itaalia ametiasutused oleksid esitanud komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava enne 28. augustit 2011, ei oleks nad pidanud selliseid selgitusi esitama. Komisjon võtab seda lisatõendusmaterjalina selle kohta, et Itaalia ei esitanud restruktureerimis- ega likvideerimiskava nõutud kuuekuulise tähtaja jooksul.

| (491) | Eespool öeldut silmas pidades ja isegi kui komisjon oli teadlik erastamisprotsessist, kuid mitte üksikasjalikust likvideerimiskavast, ei ole Itaalia täitnud 2010. aasta otsuses sätestatud kohustust esitada kuue kuu jooksul pärast päästmisabi lubamist komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava. Seetõttu tuleb päästmisabi alates kuuekuulise perioodi lõppemisest 28. augustil 2011 pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks. Komisjon leiab, et ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi ei saa muudelgi põhjustel siseturuga kokkusobivaks pidada, kuna see ei vasta ei päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele (166). |
| --- | --- |

(491)

Eespool öeldut silmas pidades ja isegi kui komisjon oli teadlik erastamisprotsessist, kuid mitte üksikasjalikust likvideerimiskavast, ei ole Itaalia täitnud 2010. aasta otsuses sätestatud kohustust esitada kuue kuu jooksul pärast päästmisabi lubamist komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava. Seetõttu tuleb päästmisabi alates kuuekuulise perioodi lõppemisest 28. augustil 2011 pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks. Komisjon leiab, et ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi ei saa muudelgi põhjustel siseturuga kokkusobivaks pidada, kuna see ei vasta ei päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele (166).

166

| (492) | Komisjon märgib, et käesoleval juhul ei antud ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi tõelise ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12. Tirrenia sai avaliku teenuse osutamise eest hüvitist juba esialgse (pikendatud) lepingu alusel, samal ajal kui päästmisabist teatati ja see kiideti heaks ajutise päästmisabi meetmena, mitte hüvitisena üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Seetõttu ei saa seda tunnistada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(492)

Komisjon märgib, et käesoleval juhul ei antud ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi tõelise ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12. Tirrenia sai avaliku teenuse osutamise eest hüvitist juba esialgse (pikendatud) lepingu alusel, samal ajal kui päästmisabist teatati ja see kiideti heaks ajutise päästmisabi meetmena, mitte hüvitisena üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Seetõttu ei saa seda tunnistada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel siseturuga kokkusobivaks.

| (493) | Eespool öeldut arvesse võttes märgib komisjon positiivse asjaoluna seda, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia maksis juba 18. septembril 2012 tagasi 25 852 548,93 euro suuruse summa. See makse oli suurem kui 11. juulil 2011 riigile võlgnetud 25 203 063,89 eurot. Ent kuna ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi on siseturuga kokkusobimatu, peab tagasimakse sisaldama vähemalt kohaldatava tagasinõudmisega seotud intressiga võrdset summat. Kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia makstud intress oleks ebapiisav, tuleks ülejäänud viivisesumma ikkagi sisse nõuda. |
| --- | --- |

(493)

Eespool öeldut arvesse võttes märgib komisjon positiivse asjaoluna seda, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia maksis juba 18. septembril 2012 tagasi 25 852 548,93 euro suuruse summa. See makse oli suurem kui 11. juulil 2011 riigile võlgnetud 25 203 063,89 eurot. Ent kuna ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi on siseturuga kokkusobimatu, peab tagasimakse sisaldama vähemalt kohaldatava tagasinõudmisega seotud intressiga võrdset summat. Kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia makstud intress oleks ebapiisav, tuleks ülejäänud viivisesumma ikkagi sisse nõuda.

7.3.3.   Rahaliste vahendite võimalik kasutamine laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil

Rahaliste vahendite võimalik kasutamine laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil

| (494) | Arvestades, et laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvestades. |
| --- | --- |

(494)

Arvestades, et laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvestades.

| (495) | Komisjon märgib, et Tirrenia kvalifitseerus raskustes olevaks ettevõtjaks vähemalt alates 5. augustist 2010, st kuupäevast, millal tema suhtes lubati kohaldada erakorralist haldusmenetlust. Samal kuupäeval võeti vastu dekreet-seadus, mis võimaldab meedet kasutada. Komisjoni teada kasutati rahalisi vahendeid likviidsuse tagamiseks esimest korda 12. augustil 2010, kui Banca Carige kasutas 4 657 005,35 eurot, et tasaarvestada kaks võlga, mis Tirrenial tema ees oli (vt põhjendus 110). Seetõttu tuleb seda meedet põhimõtteliselt hinnata päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. |
| --- | --- |

(495)

Komisjon märgib, et Tirrenia kvalifitseerus raskustes olevaks ettevõtjaks vähemalt alates 5. augustist 2010, st kuupäevast, millal tema suhtes lubati kohaldada erakorralist haldusmenetlust. Samal kuupäeval võeti vastu dekreet-seadus, mis võimaldab meedet kasutada. Komisjoni teada kasutati rahalisi vahendeid likviidsuse tagamiseks esimest korda 12. augustil 2010, kui Banca Carige kasutas 4 657 005,35 eurot, et tasaarvestada kaks võlga, mis Tirrenial tema ees oli (vt põhjendus 110). Seetõttu tuleb seda meedet põhimõtteliselt hinnata päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel.

| (496) | Isegi kui see meede anti enne 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jõustumist 1. augustil 2014 vastavalt nende suuniste punktile 139, kohaldab komisjon sellistele raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele nagu Tirrenia antava abi uurimisel 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste 5. peatüki sätteid, olenemata abi andmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(496)

Isegi kui see meede anti enne 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jõustumist 1. augustil 2014 vastavalt nende suuniste punktile 139, kohaldab komisjon sellistele raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele nagu Tirrenia antava abi uurimisel 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste 5. peatüki sätteid, olenemata abi andmise kuupäevast.

| (497) | Komisjon täheldab, et erinevalt 2010. aasta otsuses heaks kiidetud päästmisabi meetmetest ei ole Itaalia kunagi teatanud laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalikust kasutamisest likviidsuse tagamiseks. Lisaks ei ole Tirrenia maksnud riigile 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud kuuekuulise tähtaja jooksul tagasi laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid, mida kasutati likviidsuse tagamiseks. Kõigele lisaks, nagu eespool selgitatud (vt punkt 7.3.2), ei ole Itaalia esitanud komisjonile Tirrenia restruktureerimiskava ega likvideerimiskava. Komisjon järeldab seetõttu, et laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamist likviidsuse tagamiseks ei saa 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt siseturuga kokkusobivaks restruktureerimisabiks pidada. |
| --- | --- |

(497)

Komisjon täheldab, et erinevalt 2010. aasta otsuses heaks kiidetud päästmisabi meetmetest ei ole Itaalia kunagi teatanud laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalikust kasutamisest likviidsuse tagamiseks. Lisaks ei ole Tirrenia maksnud riigile 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud kuuekuulise tähtaja jooksul tagasi laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid, mida kasutati likviidsuse tagamiseks. Kõigele lisaks, nagu eespool selgitatud (vt punkt 7.3.2), ei ole Itaalia esitanud komisjonile Tirrenia restruktureerimiskava ega likvideerimiskava. Komisjon järeldab seetõttu, et laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamist likviidsuse tagamiseks ei saa 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt siseturuga kokkusobivaks restruktureerimisabiks pidada.

| (498) | Kui komisjon hindab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punkti 9 kohaselt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumise kuupäeva 31. jaanuari 2012 antud abi siseturuga kokkusobivust, arvatakse see abi siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku sätetele, välja arvatud selle punktid 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 (167). |
| --- | --- |

(498)

Kui komisjon hindab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punkti 9 kohaselt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumise kuupäeva 31. jaanuari 2012 antud abi siseturuga kokkusobivust, arvatakse see abi siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku sätetele, välja arvatud selle punktid 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 (167).

167

| (499) | Komisjon märgib, et käesoleval juhul võis Tirrenia kõnealuse meetme kohaselt kasutada rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste katmiseks üksnes ajutiselt. On tõsi, et Tirrenia pidi neid sihtotstarbelisi vahendeid täiendama, et neid saaks kasutada nende algsel otstarbel, st Tirrenia laevade vajaliku uuendamise eest tasumiseks. Need uuendused pidid vastama uutele rahvusvahelistele ohutusstandarditele ja olid seega Tirrenia laevade kättesaadavuse seisukohast avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks otsustava tähtsusega. Tegelikult aga ei järginud Tirrenia eespool nimetatud nõuet ja maksis ainult laeva Clodia uuendamise eest. Selle tulemusel pidi CIN katma teiste asjaomaste laevade uuendamise omavahenditest. Seega, isegi kui see meede kujutaks endast avaliku teenuse hüvitist, mida Itaalia ei ole tõendanud, ei oleks Tirrenia laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite (168) täiendamisega ega ka nende riigile tagasi maksmisega siseturuga kokkusobimatust ülemäärasest hüvitamisest de facto kasu saanud. Komisjon leiab seetõttu, et kõnealust meedet ei saa tunnistada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(499)

Komisjon märgib, et käesoleval juhul võis Tirrenia kõnealuse meetme kohaselt kasutada rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste katmiseks üksnes ajutiselt. On tõsi, et Tirrenia pidi neid sihtotstarbelisi vahendeid täiendama, et neid saaks kasutada nende algsel otstarbel, st Tirrenia laevade vajaliku uuendamise eest tasumiseks. Need uuendused pidid vastama uutele rahvusvahelistele ohutusstandarditele ja olid seega Tirrenia laevade kättesaadavuse seisukohast avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks otsustava tähtsusega. Tegelikult aga ei järginud Tirrenia eespool nimetatud nõuet ja maksis ainult laeva Clodia uuendamise eest. Selle tulemusel pidi CIN katma teiste asjaomaste laevade uuendamise omavahenditest. Seega, isegi kui see meede kujutaks endast avaliku teenuse hüvitist, mida Itaalia ei ole tõendanud, ei oleks Tirrenia laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite (168) täiendamisega ega ka nende riigile tagasi maksmisega siseturuga kokkusobimatust ülemäärasest hüvitamisest de facto kasu saanud. Komisjon leiab seetõttu, et kõnealust meedet ei saa tunnistada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel siseturuga kokkusobivaks.

168

de facto

| (500) | Täielikkuse huvides märgib komisjon, et selle meetme suhtes ei kohaldata ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides a, b, d ja e sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

(500)

Täielikkuse huvides märgib komisjon, et selle meetme suhtes ei kohaldata ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides a, b, d ja e sätestatud erandeid.

| (501) | Komisjon järeldab seetõttu, et 11 421 300 euro (169) suurune summa, mida ei kasutatud laevade uuendamise eest tasumiseks ega makstud riigile tagasi, kujutab endast tegevusabi, mis vähendab kulusid, mida Tirrenia oleks pidanud muidu omavahenditest kandma, ning on seega siseturuga kokkusobimatu. (170) Komisjon märgib, et abi anti abisaaja käsutusse 2010. aasta seaduse jõustumise kuupäeval, st 6. oktoobril 2010. |
| --- | --- |

(501)

Komisjon järeldab seetõttu, et 11 421 300 euro (169) suurune summa, mida ei kasutatud laevade uuendamise eest tasumiseks ega makstud riigile tagasi, kujutab endast tegevusabi, mis vähendab kulusid, mida Tirrenia oleks pidanud muidu omavahenditest kandma, ning on seega siseturuga kokkusobimatu. (170) Komisjon märgib, et abi anti abisaaja käsutusse 2010. aasta seaduse jõustumise kuupäeval, st 6. oktoobril 2010.

169

170

7.3.4.   Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

| (502) | Komisjon on eespool järeldanud (vt põhjendused 416–426), et 2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari, Toremari ja Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, ja ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, kujutavad endast riigiabi Tirreniale. |
| --- | --- |

(502)

Komisjon on eespool järeldanud (vt põhjendused 416–426), et 2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari, Toremari ja Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, ja ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, kujutavad endast riigiabi Tirreniale.

| (503) | Mõlemal juhul on abi võrdne seda tüüpi tehingute pealt tavaliselt makstava maksuga. Seetõttu tuleb selle riigiabi siseturuga kokkusobivust hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvestades. |
| --- | --- |

(503)

Mõlemal juhul on abi võrdne seda tüüpi tehingute pealt tavaliselt makstava maksuga. Seetõttu tuleb selle riigiabi siseturuga kokkusobivust hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvestades.

| (504) | Komisjoni arvates ei saa ühtegi neist eranditest pidada siseturuga kokkusobivaks ühegi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi toel. |
| --- | --- |

(504)

Komisjoni arvates ei saa ühtegi neist eranditest pidada siseturuga kokkusobivaks ühegi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi toel.

| (505) | Lisaks märgib komisjon Tirrenia äriüksuse CINile üleandmise kohta, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia üldist majandushuvi pakkuvat teenust enam ei osuta. Seetõttu ei saa tugineda ka ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud kokkusobivuse alustele. |
| --- | --- |

(505)

Lisaks märgib komisjon Tirrenia äriüksuse CINile üleandmise kohta, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia üldist majandushuvi pakkuvat teenust enam ei osuta. Seetõttu ei saa tugineda ka ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud kokkusobivuse alustele.

| (506) | Maakondadele üleandmise kohta märgib komisjon, et selle maksuvabastuse kaudu makstud abi on ühekordne meede, mis on seotud vara üleandmisega Tirrenia kontserni saneerimise ja sellele järgnenud erastamise eesmärgil. Komisjon leiab seetõttu, et see ei ole lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Tirrenia poolt ja seetõttu ei tohiks seda hinnata samal siseturuga kokkusobivuse alusel. Selline maksuvabastus ei ole seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, nagu on kindlaks määratud üleandmise ajal (2009. aasta novembris) kehtinud esialgses lepingus. Seetõttu ei saa nende üleandmiste puhul tugineda ka ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud kokkusobivuse alustele. |
| --- | --- |

(506)

Maakondadele üleandmise kohta märgib komisjon, et selle maksuvabastuse kaudu makstud abi on ühekordne meede, mis on seotud vara üleandmisega Tirrenia kontserni saneerimise ja sellele järgnenud erastamise eesmärgil. Komisjon leiab seetõttu, et see ei ole lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Tirrenia poolt ja seetõttu ei tohiks seda hinnata samal siseturuga kokkusobivuse alusel. Selline maksuvabastus ei ole seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, nagu on kindlaks määratud üleandmise ajal (2009. aasta novembris) kehtinud esialgses lepingus. Seetõttu ei saa nende üleandmiste puhul tugineda ka ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud kokkusobivuse alustele.

| (507) | Komisjon järeldab seetõttu, et Tirrenia maksuvabastused kujutavad endast tegevusabi, mis vähendab kulusid, mida erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia oleks muidu pidanud kandma omavahenditest, ning on seega siseturuga kokkusobimatu (171). |
| --- | --- |

(507)

Komisjon järeldab seetõttu, et Tirrenia maksuvabastused kujutavad endast tegevusabi, mis vähendab kulusid, mida erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia oleks muidu pidanud kandma omavahenditest, ning on seega siseturuga kokkusobimatu (171).

171

7.3.5.   Järeldus riigiabi siseturuga kokkusobivuse kohta

Järeldus riigiabi siseturuga kokkusobivuse kohta

| (508) | Komisjon leiab oma eespool esitatud hinnangu põhjal, et:






  — | Tirreniale antud hüvitis ja sildumise eesõigus mereveoliinide teenindamisel ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106, üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaselt ja kaheteistkümnest liinist üheksa (172) puhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt; |
| --- | --- | --- |

(508)

Komisjon leiab oma eespool esitatud hinnangu põhjal, et:

—

Tirreniale antud hüvitis ja sildumise eesõigus mereveoliinide teenindamisel ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012 on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106, üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaselt ja kaheteistkümnest liinist üheksa (172) puhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt;

172

| — | Tirrenia päästmisabi pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 11. juulist 2011 kuni 18. septembrini 2012 (millal see tagasi maksti) ja see on siseturuga kokkusobimatu; |
| --- | --- |

—

Tirrenia päästmisabi pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 11. juulist 2011 kuni 18. septembrini 2012 (millal see tagasi maksti) ja see on siseturuga kokkusobimatu;

| — | laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamine likviidsuse tagamiseks kujutab endast Tirreniale antud tegevusabi. Abi on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

—

laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamine likviidsuse tagamiseks kujutab endast Tirreniale antud tegevusabi. Abi on siseturuga kokkusobimatu.

| — | Tirrenia vabastamine kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari ja Toremari ning Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, kujutab endast kokkusobimatut abi Tirreniale. Tirrenia äriüksuse CINile müügist saadud tulu vabastamine äriühingu tulumaksust on samuti kokkusobimatu tegevusabi Tirreniale. |
| --- | --- |

—

Tirrenia vabastamine kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari ja Toremari ning Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, kujutab endast kokkusobimatut abi Tirreniale. Tirrenia äriüksuse CINile müügist saadud tulu vabastamine äriühingu tulumaksust on samuti kokkusobimatu tegevusabi Tirreniale.

7.4.   Vastus Grimaldi märkustele

Vastus Grimaldi märkustele

| (509) | Nagu eespool kirjeldatud (vt punkt 6), on Grimaldi esitanud komisjonile ja Itaalia ametiasutustele mitu korda märkusi. Ta esitas need märkused pärast huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta märkuste esitamiseks antud tähtaja lõppu. Kuigi Grimaldi on märkinud, et ta on CINi konkurent ja seetõttu võib teda pidada huvitatud isikuks, ei ole ta veel täitnud määruse (EL) 2015/1589 artikli 24 lõikes 2 osutatud kohustuslikku kaebuse vormi. Lisaks juhib komisjon tähelepanu sellele, et mõnda Grimaldi väidet ei saa käesolevas otsuses arvesse võtta, kuna see ei kuulunud ametliku uurimismenetluse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(509)

Nagu eespool kirjeldatud (vt punkt 6), on Grimaldi esitanud komisjonile ja Itaalia ametiasutustele mitu korda märkusi. Ta esitas need märkused pärast huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta märkuste esitamiseks antud tähtaja lõppu. Kuigi Grimaldi on märkinud, et ta on CINi konkurent ja seetõttu võib teda pidada huvitatud isikuks, ei ole ta veel täitnud määruse (EL) 2015/1589 artikli 24 lõikes 2 osutatud kohustuslikku kaebuse vormi. Lisaks juhib komisjon tähelepanu sellele, et mõnda Grimaldi väidet ei saa käesolevas otsuses arvesse võtta, kuna see ei kuulunud ametliku uurimismenetluse kohaldamisalasse.

| (510) | Olenemata eespool öeldust võtab komisjon Grimaldi märkustes esitatud väidete puhul arvesse järgmist:






  — | väiteid turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta ELi toimimise lepingu artikli 102 punkti b tähenduses uuris riiklik konkurentsiamet AGCM ja neid käsitleti algselt tema 28. märtsi 2018. aasta resolutsioonis nr 27053 (juhtumi menetlemine on käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga pärast osalist tühistamist TARi poolt endiselt pooleli – vt põhjendus 279); |
| --- | --- | --- |

(510)

Olenemata eespool öeldust võtab komisjon Grimaldi märkustes esitatud väidete puhul arvesse järgmist:

—

väiteid turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta ELi toimimise lepingu artikli 102 punkti b tähenduses uuris riiklik konkurentsiamet AGCM ja neid käsitleti algselt tema 28. märtsi 2018. aasta resolutsioonis nr 27053 (juhtumi menetlemine on käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga pärast osalist tühistamist TARi poolt endiselt pooleli – vt põhjendus 279);

| — | komisjon leidis, et uue lepingu alusel CINile antud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, kuna see vastab neljale Altmarki kriteeriumile. Komisjonipoolne hindamine on näidanud, et kõiki CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavaid liine saab pidada tõeliseks üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks (173) (vt põhjendus 348) ja et CIN ei ole saanud ülemäärast hüvitist (vt põhjendus 366); |
| --- | --- |

—

komisjon leidis, et uue lepingu alusel CINile antud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, kuna see vastab neljale Altmarki kriteeriumile. Komisjonipoolne hindamine on näidanud, et kõiki CINi avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavaid liine saab pidada tõeliseks üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks (173) (vt põhjendus 348) ja et CIN ei ole saanud ülemäärast hüvitist (vt põhjendus 366);

173

| — | uue lepingu kohaselt peab CIN igal aastal esitama oma raamatupidamisaruanded transpordiministeeriumile läbivaatamiseks. Need aruanded esitatakse liinide kaupa ja need kinnitab sõltumatu audiitor ning nendega tagatakse, et avaliku teenuse osutamisega seotud kulud ja tulud hoitakse lahus äritegevusest. Komisjon on saanud nende aruannete koopia; |
| --- | --- |

—

uue lepingu kohaselt peab CIN igal aastal esitama oma raamatupidamisaruanded transpordiministeeriumile läbivaatamiseks. Need aruanded esitatakse liinide kaupa ja need kinnitab sõltumatu audiitor ning nendega tagatakse, et avaliku teenuse osutamisega seotud kulud ja tulud hoitakse lahus äritegevusest. Komisjon on saanud nende aruannete koopia;

| — | Tirrenia äriüksuse eest nõutud hinna osa edasilükatud tasumisega viivitamine on erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia algatatud riigisisese kohtumenetluse ese; |
| --- | --- |

—

Tirrenia äriüksuse eest nõutud hinna osa edasilükatud tasumisega viivitamine on erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia algatatud riigisisese kohtumenetluse ese;

| — | CINi ja Moby kavandatud ühinemine ei näi tekitavat riigiabiga seotud probleeme, kuna tekkinud ühinenud äriühing võib endiselt pidada oma avalike teenuste osutamise ja äritegevuse kohta eraldi raamatupidamisarvestust; |
| --- | --- |

—

CINi ja Moby kavandatud ühinemine ei näi tekitavat riigiabiga seotud probleeme, kuna tekkinud ühinenud äriühing võib endiselt pidada oma avalike teenuste osutamise ja äritegevuse kohta eraldi raamatupidamisarvestust;

| — | uue lepinguga nähakse ette karistused sellest lepingust tulenevate kohustuste rikkumise eest CINi poolt ja seetõttu on väidetavate rikkumiste (nt hindade tõstmine) suhtes järelmeetmete võtmine riigi ametiasutuste ülesanne. |
| --- | --- |

—

uue lepinguga nähakse ette karistused sellest lepingust tulenevate kohustuste rikkumise eest CINi poolt ja seetõttu on väidetavate rikkumiste (nt hindade tõstmine) suhtes järelmeetmete võtmine riigi ametiasutuste ülesanne.

8.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (511) | Komisjon on seisukohal, et Itaalia rakendas mõnda uuritavat abimeedet vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Eespool toodud hinnangu põhjal on komisjon otsustanud, et Tirreniale pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Lisaks, kuna sildumise eesõigus on lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Tirrenia poolt, on see meede samuti siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Itaalia vabastati kaheteistkümnest asjaomasest avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavast liinist üheksa puhul ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise kohustusest, kuna Tirreniale määratud avaliku teenuse hüvitis ja nende üheksa liini teenindamiseks antud sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(511)

Komisjon on seisukohal, et Itaalia rakendas mõnda uuritavat abimeedet vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Eespool toodud hinnangu põhjal on komisjon otsustanud, et Tirreniale pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Lisaks, kuna sildumise eesõigus on lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Tirrenia poolt, on see meede samuti siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Itaalia vabastati kaheteistkümnest asjaomasest avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavast liinist üheksa puhul ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise kohustusest, kuna Tirreniale määratud avaliku teenuse hüvitis ja nende üheksa liini teenindamiseks antud sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega.

| (512) | Sellegipoolest on Tirreniale antud päästmisabi, mida pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 11. juulist 2011 kuni 18. septembrini 2012, siseturuga kokkusobimatu. Lisaks kujutab laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamine likviidsuse tagamiseks endast Tirreniale antud tegevusabi, mis on siseturuga kokkusobimatu. Kõigele lisaks on ka vabastus kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari, Toremari ja Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, ja äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, Tirreniale antud tegevusabi, mis ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(512)

Sellegipoolest on Tirreniale antud päästmisabi, mida pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 11. juulist 2011 kuni 18. septembrini 2012, siseturuga kokkusobimatu. Lisaks kujutab laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamine likviidsuse tagamiseks endast Tirreniale antud tegevusabi, mis on siseturuga kokkusobimatu. Kõigele lisaks on ka vabastus kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari, Toremari ja Tirrenia äriüksuse üleandmisega asjaomastele omandajatele, ja äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Tirrenia äriüksuse müügist CINile, Tirreniale antud tegevusabi, mis ei ole siseturuga kokkusobiv.

| (513) | Käesolev otsus ei puuduta ega mõjuta muid 2011. ja 2012. aasta otsustes (174) käsitletud ega huvitatud isikute poolt komisjonile kõnealuste otsuste alusel alustatud uurimise käigus teatavaks tehtud küsimusi, |
| --- | --- |

(513)

Käesolev otsus ei puuduta ega mõjuta muid 2011. ja 2012. aasta otsustes (174) käsitletud ega huvitatud isikute poolt komisjonile kõnealuste otsuste alusel alustatud uurimise käigus teatavaks tehtud küsimusi,

174

9.   TAGASINÕUDMINE

TAGASINÕUDMINE

| (514) | Euroopa Liidu toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (175). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (176). |
| --- | --- |

(514)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (175). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (176).

175

176

| (515) | Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal siseturul konkurentide ees oli, ja on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (177). |
| --- | --- |

(515)

Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal siseturul konkurentide ees oli, ja on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (177).

177

| (516) | Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on kooskõlas kohtupraktikaga sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“. |
| --- | --- |

(516)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on kooskõlas kohtupraktikaga sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“.

| (517) | Seega, võttes arvesse, et kõnealuseid meetmeid rakendati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ja et neid tuleb pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, nõutakse abisumma tagasi, et taastada enne abi väljamaksmist siseturul valitsenud olukord. Tagasinõudmine peab hõlmama aega alates hetkest, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagasisaamiseni. Tagasinõutava abisumma pealt tuleb arvestada intressi kuni abi tegeliku tagasisaamiseni. |
| --- | --- |

(517)

Seega, võttes arvesse, et kõnealuseid meetmeid rakendati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ja et neid tuleb pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, nõutakse abisumma tagasi, et taastada enne abi väljamaksmist siseturul valitsenud olukord. Tagasinõudmine peab hõlmama aega alates hetkest, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagasisaamiseni. Tagasinõutava abisumma pealt tuleb arvestada intressi kuni abi tegeliku tagasisaamiseni.

| (518) | Käesoleval juhul on abisaaja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia suhtes juba algatatud maksejõuetusmenetlus. Seetõttu saab abi tõhusalt tagasi nõuda, registreerides tagasinõutava abiga seotud nõude võlanimekirjas (178). Sel juhul peab nõude registreerimisele järgnema i) kogu tagasinõutava summa sissenõudmine või, kui see on võimatu, ii) ettevõtja likvideerimine ja tema tegevuse lõplik lõpetamine. |
| --- | --- |

(518)

Käesoleval juhul on abisaaja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia suhtes juba algatatud maksejõuetusmenetlus. Seetõttu saab abi tõhusalt tagasi nõuda, registreerides tagasinõutava abiga seotud nõude võlanimekirjas (178). Sel juhul peab nõude registreerimisele järgnema i) kogu tagasinõutava summa sissenõudmine või, kui see on võimatu, ii) ettevõtja likvideerimine ja tema tegevuse lõplik lõpetamine.

178

| (519) | Põhjenduses 508 nimetatud kokkusobimatu riigiabi, mida Tirreniale anti, tuleb Itaaliale tagasi maksta ulatuses, milles see on välja makstud. Tagasinõutav abisumma on eelkõige järgmine:






  a) | päästmisabi põhisumma ehk 25 203 063,89 eurot, lisaks tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse kahe laenuosa maksmise kuupäevast ja kuupäevast, millal BIIS nõudis sisse riigigarantii (st 28. veebruar 2011 esimese, 20 000 000 euro suuruse osamakse puhul, 23. märts 2011 teise, 5 000 000 euro suuruse osamakse puhul ning 2011. aasta 11. juuli203 063,89 euro suuruse summa puhul) kuni abi täieliku tagasisaamiseni. Komisjon võtab arvesse, et abisaaja on juba tagasi maksnud abi põhiosa ja osa tagasinõudmisega seotud intressist; |
| --- | --- | --- |

(519)

Põhjenduses 508 nimetatud kokkusobimatu riigiabi, mida Tirreniale anti, tuleb Itaaliale tagasi maksta ulatuses, milles see on välja makstud. Tagasinõutav abisumma on eelkõige järgmine:

a)

päästmisabi põhisumma ehk 25 203 063,89 eurot, lisaks tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse kahe laenuosa maksmise kuupäevast ja kuupäevast, millal BIIS nõudis sisse riigigarantii (st 28. veebruar 2011 esimese, 20 000 000 euro suuruse osamakse puhul, 23. märts 2011 teise, 5 000 000 euro suuruse osamakse puhul ning 2011. aasta 11. juuli203 063,89 euro suuruse summa puhul) kuni abi täieliku tagasisaamiseni. Komisjon võtab arvesse, et abisaaja on juba tagasi maksnud abi põhiosa ja osa tagasinõudmisega seotud intressist;

| b) | laevade uuendamiseks ette nähtud rahalised vahendid, mida kasutati likviidsuse tagamiseks, s.o 11 421 300 eurot, millele lisandub tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse 2010. aasta seaduse jõustumise kuupäevast, st 6. oktoobrist 2010, kuni nende rahaliste vahendite täieliku tagasisaamiseni; |
| --- | --- |

b)

laevade uuendamiseks ette nähtud rahalised vahendid, mida kasutati likviidsuse tagamiseks, s.o 11 421 300 eurot, millele lisandub tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse 2010. aasta seaduse jõustumise kuupäevast, st 6. oktoobrist 2010, kuni nende rahaliste vahendite täieliku tagasisaamiseni;

| c) | kaudsete maksude puhul, mida müüja peab maksma toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari ja Toremari üleandmisega vastavalt Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning Tirrenia äriüksuse üleandmisega CINile, on abi põhisumma võrdne maksudega, mida tuleb seda tüüpi tehingute eest tavaliselt maksta. Itaalia esitab loetelu kõigist dokumentidest, millega seoses maksuvabastus tegelikult tehti, ja arvutab välja tavaliselt makstavad maksud. Nendele summadele lisatakse tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse alates nende ametlike dokumentide kuupäeva(de)st, millega seoses maksuvabastus tehti, kuni abi täieliku tagasisaamiseni. |
| --- | --- |

c)

kaudsete maksude puhul, mida müüja peab maksma toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Caremari, Saremari ja Toremari üleandmisega vastavalt Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning Tirrenia äriüksuse üleandmisega CINile, on abi põhisumma võrdne maksudega, mida tuleb seda tüüpi tehingute eest tavaliselt maksta. Itaalia esitab loetelu kõigist dokumentidest, millega seoses maksuvabastus tegelikult tehti, ja arvutab välja tavaliselt makstavad maksud. Nendele summadele lisatakse tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse alates nende ametlike dokumentide kuupäeva(de)st, millega seoses maksuvabastus tehti, kuni abi täieliku tagasisaamiseni.

| (520) | Lisaks ei vabasta Itaalia Tirrenia äriüksuse CINile müügist saadud tulu äriühingu tulumaksust, mida peab maksma erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia. |
| --- | --- |

(520)

Lisaks ei vabasta Itaalia Tirrenia äriüksuse CINile müügist saadud tulu äriühingu tulumaksust, mida peab maksma erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia.

10.   MAJANDUSLIK JÄRJEPIDEVUS

MAJANDUSLIK JÄRJEPIDEVUS

| (521) | Ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi saaja müügi või üleandmise korral võib tagasimaksmise kohustust laiendada teistele ettevõtjatele, kellele on üle antud abisaaja aktsiad või tegevus (179). Aktsiatehingu korral, kui abisaaja on endiselt turul tegutsev ja aktiivne ning on lihtsalt omanikke vahetanud, jääb abi tagastamise kohustus abisaaja kanda. Varatehingu korral, kui mõni teine ettevõtja jätkab äritegevust algse abisaaja osa või kogu varaga, tuleks seda teist ettevõtjat käsitada riigiabi saajana tingimusel, et üleandmis- või müügistruktuur viib järelduseni, et kahe ettevõtja vahel on majanduslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(521)

Ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi saaja müügi või üleandmise korral võib tagasimaksmise kohustust laiendada teistele ettevõtjatele, kellele on üle antud abisaaja aktsiad või tegevus (179). Aktsiatehingu korral, kui abisaaja on endiselt turul tegutsev ja aktiivne ning on lihtsalt omanikke vahetanud, jääb abi tagastamise kohustus abisaaja kanda. Varatehingu korral, kui mõni teine ettevõtja jätkab äritegevust algse abisaaja osa või kogu varaga, tuleks seda teist ettevõtjat käsitada riigiabi saajana tingimusel, et üleandmis- või müügistruktuur viib järelduseni, et kahe ettevõtja vahel on majanduslik järjepidevus.

179

| (522) | Vastupidisel juhul, kui on võimalik tõendada, et olenemata osa vara või kogu vara üleandmisest jääb ebaseaduslikust abist saadud eelis algsele abisaajale ja omandav ettevõtja tegutseb oluliselt teistsuguses valdkonnas, jääb tagasimaksmise kohustus algsele abisaajale. Kohtupraktika kohaselt võib majandusliku järjepidevuse hindamisel võtta arvesse järgmisi tegureid: üleandmise ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), üleandmise hind, omandava äriühingu ja algse äriühingu omanike isik, hetk, millal üleandmine toimub (pärast uurimise algust, pärast menetluse algatamist või pärast lõplikku otsust) ja tehingu majanduslik loogika (180). |
| --- | --- |

(522)

Vastupidisel juhul, kui on võimalik tõendada, et olenemata osa vara või kogu vara üleandmisest jääb ebaseaduslikust abist saadud eelis algsele abisaajale ja omandav ettevõtja tegutseb oluliselt teistsuguses valdkonnas, jääb tagasimaksmise kohustus algsele abisaajale. Kohtupraktika kohaselt võib majandusliku järjepidevuse hindamisel võtta arvesse järgmisi tegureid: üleandmise ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), üleandmise hind, omandava äriühingu ja algse äriühingu omanike isik, hetk, millal üleandmine toimub (pärast uurimise algust, pärast menetluse algatamist või pärast lõplikku otsust) ja tehingu majanduslik loogika (180).

180

| (523) | Sama kohtupraktika kohaselt võidakse ülalnimetatud tegureid arvesse võtta eri määral vastavalt asjaomase juhtumi erijoontele. Sellest järeldub, et komisjon ei pea võtma arvesse kõiki neid tegureid, nagu osutab väljendi „võib arvesse võtta“ (181) kasutamine ja asjaolu, et nende tegurite vahel puudub hierarhia. Täpsemalt leiab komisjon käesoleval juhul, et majandusliku järjepidevuse hindamisel tuleks arvesse võtta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahelise tehingu eripära, mis seisneb selles, et tehing käsitles avalik-õigusliku äriühingu osa erastamist kaheksa-aastase avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks korraldatud pakkumismenetluse teel koos selles lepingus nimetatud varaga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

(523)

Sama kohtupraktika kohaselt võidakse ülalnimetatud tegureid arvesse võtta eri määral vastavalt asjaomase juhtumi erijoontele. Sellest järeldub, et komisjon ei pea võtma arvesse kõiki neid tegureid, nagu osutab väljendi „võib arvesse võtta“ (181) kasutamine ja asjaolu, et nende tegurite vahel puudub hierarhia. Täpsemalt leiab komisjon käesoleval juhul, et majandusliku järjepidevuse hindamisel tuleks arvesse võtta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahelise tehingu eripära, mis seisneb selles, et tehing käsitles avalik-õigusliku äriühingu osa erastamist kaheksa-aastase avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks korraldatud pakkumismenetluse teel koos selles lepingus nimetatud varaga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks.

181

| (524) | Selleks et otsustada, kas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel esineb majanduslik järjepidevus ning seega teha kindlaks, kas CINi tuleks pidada vastutavaks erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale antud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise eest, kohaldas komisjon kõnealuse juhtumi konkreetsete asjaolude suhtes ülalnimetatud näitajaid. |
| --- | --- |

(524)

Selleks et otsustada, kas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel esineb majanduslik järjepidevus ning seega teha kindlaks, kas CINi tuleks pidada vastutavaks erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale antud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise eest, kohaldas komisjon kõnealuse juhtumi konkreetsete asjaolude suhtes ülalnimetatud näitajaid.

10.1.   Üleandmise ulatus

Üleandmise ulatus

| (525) | See näitaja puudutab olemasoleva vara ja kohustuste, sealhulgas töötajate ja tarnijatega sõlmitud lepinguliste suhete äriühingult Tirrenia di Navigazione (hiljem erakorralise juhtimise all) äriühingule CIN üleandmise ulatust. Alustuseks tuleb märkida, et üle ei antud ühtegi olemasolevat kohustust: need jäid täielikult erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale ja on tal endiselt ka käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal. Üleandmisega kaasnes kõigi üleantavate varade suhtes tekkivate nõuete, näiteks hüpoteekide, arestimiste ja prioriteedinõuete täielik kustutamine. |
| --- | --- |

(525)

See näitaja puudutab olemasoleva vara ja kohustuste, sealhulgas töötajate ja tarnijatega sõlmitud lepinguliste suhete äriühingult Tirrenia di Navigazione (hiljem erakorralise juhtimise all) äriühingule CIN üleandmise ulatust. Alustuseks tuleb märkida, et üle ei antud ühtegi olemasolevat kohustust: need jäid täielikult erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniale ja on tal endiselt ka käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal. Üleandmisega kaasnes kõigi üleantavate varade suhtes tekkivate nõuete, näiteks hüpoteekide, arestimiste ja prioriteedinõuete täielik kustutamine.

| (526) | Lisaks märgib komisjon varade kohta esiteks seda, et Tirrenia äriüksuse müümise menetlus järgnes ebaõnnestunud katsele erastada Tirrenia di Navigazione tervikuna, koos kõigi tema varade ja kohustustega, sealhulgas tütarettevõtja Siremar. Teine, sedakorda edukas erastamiskatse hõlmas ainult varasid, mida peeti vajalikuks avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja nendega seotud lepingulistes suhetes tarnijatega, ning selle ulatus oli esimese katsega võrreldes teistsugune ja kitsam (umbes 45 % laevadest). Varad, mida ei peetud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikuks, müüdi eraldi, erinevates ja sõltumatutes pakkumismenetlustes ning nende hulgas oli kuus laeva, kinnisvara nii Itaalias kui ka välismaal ja kunstikogu. Lisaks müüdi eraldi pakkumismenetluse teel Tirrenia tütarettevõtja Siremar. Kuna Siremar teenindas mitut Sitsiiliat teiste väiksemate saartega ühendavat liini suure hulga töötajate ja mitme laevaga, vähendab see eraldamine Tirrenia äriüksuse tegevuse ulatust veelgi võrreldes algse Tirrenia di Navigazionega. |
| --- | --- |

(526)

Lisaks märgib komisjon varade kohta esiteks seda, et Tirrenia äriüksuse müümise menetlus järgnes ebaõnnestunud katsele erastada Tirrenia di Navigazione tervikuna, koos kõigi tema varade ja kohustustega, sealhulgas tütarettevõtja Siremar. Teine, sedakorda edukas erastamiskatse hõlmas ainult varasid, mida peeti vajalikuks avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja nendega seotud lepingulistes suhetes tarnijatega, ning selle ulatus oli esimese katsega võrreldes teistsugune ja kitsam (umbes 45 % laevadest). Varad, mida ei peetud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikuks, müüdi eraldi, erinevates ja sõltumatutes pakkumismenetlustes ning nende hulgas oli kuus laeva, kinnisvara nii Itaalias kui ka välismaal ja kunstikogu. Lisaks müüdi eraldi pakkumismenetluse teel Tirrenia tütarettevõtja Siremar. Kuna Siremar teenindas mitut Sitsiiliat teiste väiksemate saartega ühendavat liini suure hulga töötajate ja mitme laevaga, vähendab see eraldamine Tirrenia äriüksuse tegevuse ulatust veelgi võrreldes algse Tirrenia di Navigazionega.

| (527) | Komisjon märgib samas, et Tirrenia kaubamärk kuulus üleandmise juurde ja selle väärtus sisaldus CINi makstud turuhinnas. |
| --- | --- |

(527)

Komisjon märgib samas, et Tirrenia kaubamärk kuulus üleandmise juurde ja selle väärtus sisaldus CINi makstud turuhinnas.

| (528) | Kõigele lisaks märgib komisjon ka seda, et mis puudutab tööjõudu, siis töölepingute üleandmist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenialt CINile ei toimunud. Itaalia tsiviilseadustiku artiklis 2112 on sätestatud, et äriühingu üleandmise korral kehtivad olemasolevad töölepingud ostja juures edasi ja et igale töötajale jäävad alles kõik sellest tulenevad õigused. Vastavalt dekreet-seadusele 270/1999 ei kohaldata seda tavapärast korda siiski olulisi avalikke teenuseid osutava erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud äriühingu filiaali üleandmisel. Vastupidi, uus omanik on kohustatud üle võtma teenuse osutamiseks vajalikud töötajad ja hoiduma kahe aasta jooksul kollektiivsest koondamisest (vt põhjendus 160). Komisjon märgib, et kuigi üldnorm oleks ette näinud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahelise tööjõu selge järjepidevuse, võimaldas see erand erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenial tegelikult lõpetada kõik töötajatega sõlmitud lepingud. Seejärel pidas CIN läbirääkimisi töötajate ametiühingutega uute lepingutingimuste üle ja pakkus uusi lepinguid ainult nendele töötajatele, kes tegelesid avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega, järgides täielikult kehtivaid tööseadusi. |
| --- | --- |

(528)

Kõigele lisaks märgib komisjon ka seda, et mis puudutab tööjõudu, siis töölepingute üleandmist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenialt CINile ei toimunud. Itaalia tsiviilseadustiku artiklis 2112 on sätestatud, et äriühingu üleandmise korral kehtivad olemasolevad töölepingud ostja juures edasi ja et igale töötajale jäävad alles kõik sellest tulenevad õigused. Vastavalt dekreet-seadusele 270/1999 ei kohaldata seda tavapärast korda siiski olulisi avalikke teenuseid osutava erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud äriühingu filiaali üleandmisel. Vastupidi, uus omanik on kohustatud üle võtma teenuse osutamiseks vajalikud töötajad ja hoiduma kahe aasta jooksul kollektiivsest koondamisest (vt põhjendus 160). Komisjon märgib, et kuigi üldnorm oleks ette näinud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahelise tööjõu selge järjepidevuse, võimaldas see erand erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenial tegelikult lõpetada kõik töötajatega sõlmitud lepingud. Seejärel pidas CIN läbirääkimisi töötajate ametiühingutega uute lepingutingimuste üle ja pakkus uusi lepinguid ainult nendele töötajatele, kes tegelesid avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega, järgides täielikult kehtivaid tööseadusi.

| (529) | Töötajate arvu säilitamise kohustus kehtestati üldiste õigusnormidega (vt põhjendus 528) ja seetõttu pidid Itaalia ametiasutused seda müügimenetluse kavandamisel järgima. Komisjon märgib samas, et isegi ilma selle juriidilise kohustuseta nõuab laevandusäri laevade käitamiseks kohustuslikul miinimumarvul töötajaid, kellel on väga konkreetsed oskused, nagu on sätestatud laevaperede tabelites (vt põhjendus 175). Pärast uue lepingu sõlmimist oleks CIN pidanud oma kohustuste täitmiseks värbama lühikese aja jooksul üle 1 200 töötaja. Seepärast on ülimalt tõenäoline, et CIN oleks otstarbekuse kaalutlustel ja värbamiskulude vähendamiseks palganud enamiku erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia töötajatest, isegi kui tal ei oleks olnud kohustust töölepinguid pakkuda. |
| --- | --- |

(529)

Töötajate arvu säilitamise kohustus kehtestati üldiste õigusnormidega (vt põhjendus 528) ja seetõttu pidid Itaalia ametiasutused seda müügimenetluse kavandamisel järgima. Komisjon märgib samas, et isegi ilma selle juriidilise kohustuseta nõuab laevandusäri laevade käitamiseks kohustuslikul miinimumarvul töötajaid, kellel on väga konkreetsed oskused, nagu on sätestatud laevaperede tabelites (vt põhjendus 175). Pärast uue lepingu sõlmimist oleks CIN pidanud oma kohustuste täitmiseks värbama lühikese aja jooksul üle 1 200 töötaja. Seepärast on ülimalt tõenäoline, et CIN oleks otstarbekuse kaalutlustel ja värbamiskulude vähendamiseks palganud enamiku erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia töötajatest, isegi kui tal ei oleks olnud kohustust töölepinguid pakkuda.

| (530) | Seda arvestades järeldab komisjon, et kuigi tööjõud de facto säilis, oli viimane tingitud juhtumi faktilistest asjaoludest (s.o üleandmise suurus) ja kohaldatavatest tööseadustest. Teisalt kanti CINile üle ainult osa erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia varast ja mitte ühtegi tema kohustust. |
| --- | --- |

(530)

Seda arvestades järeldab komisjon, et kuigi tööjõud de facto säilis, oli viimane tingitud juhtumi faktilistest asjaoludest (s.o üleandmise suurus) ja kohaldatavatest tööseadustest. Teisalt kanti CINile üle ainult osa erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia varast ja mitte ühtegi tema kohustust.

de facto

10.2.   Üleandmise hind

Üleandmise hind

| (531) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt näitab varade üleandmine alla turuhinna samuti majanduslikku järjepidevust riigile abi tagasimaksmise kohustusega likvideeritud äriühingu ja uue rajatud äriühingu vahel. Komisjon märgib, et käesoleval juhul anti varad üle sellise pakkumismenetluse tulemusel, mis oli turuhinna saamiseks piisavalt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv, nagu on kirjeldatud eespool punktis 7.1.3.4. Puuduvad tõendid selle kohta, et varade ja avaliku teenindamise lepingu ühine pakkumismenetlus oleks pakkumismenetluse tulemust negatiivselt mõjutanud. Vastupidi, Itaalia on tõendanud, et kui mõnele teisele Tirrenia ja Siremari laevale korraldati eraldi pakkumismenetlused, sai neid müüa ainult vanametalli hinnaga. Müügile seatud tingimused, nagu nõue säilitada töötajate arv kahe aasta jooksul, ei surunud hinda alla, nagu on kindlaks tehtud Ecorysi aruandes (182). Lisaks, isegi kui lõpuks makstud hind oli madalam kui see, mis määrati kindlaks Banca Profilo esitatud sõltumatus eksperdihinnangus, kuna makse ühe osa tasumine lükati edasi, oli selline edasilükkamine pakkumismenetluse dünaamika lahutamatu osa olukorras, kus kõigil teistel pakkujatel oli võimalus esitada pakkumus CINi pakkumusega sarnaste maksetingimustega (183). Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on avatud ja läbipaistva pakkumismenetluse tulemus isegi täpsem kui mis tahes eksperdi hinnang (184). |
| --- | --- |

(531)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt näitab varade üleandmine alla turuhinna samuti majanduslikku järjepidevust riigile abi tagasimaksmise kohustusega likvideeritud äriühingu ja uue rajatud äriühingu vahel. Komisjon märgib, et käesoleval juhul anti varad üle sellise pakkumismenetluse tulemusel, mis oli turuhinna saamiseks piisavalt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv, nagu on kirjeldatud eespool punktis 7.1.3.4. Puuduvad tõendid selle kohta, et varade ja avaliku teenindamise lepingu ühine pakkumismenetlus oleks pakkumismenetluse tulemust negatiivselt mõjutanud. Vastupidi, Itaalia on tõendanud, et kui mõnele teisele Tirrenia ja Siremari laevale korraldati eraldi pakkumismenetlused, sai neid müüa ainult vanametalli hinnaga. Müügile seatud tingimused, nagu nõue säilitada töötajate arv kahe aasta jooksul, ei surunud hinda alla, nagu on kindlaks tehtud Ecorysi aruandes (182). Lisaks, isegi kui lõpuks makstud hind oli madalam kui see, mis määrati kindlaks Banca Profilo esitatud sõltumatus eksperdihinnangus, kuna makse ühe osa tasumine lükati edasi, oli selline edasilükkamine pakkumismenetluse dünaamika lahutamatu osa olukorras, kus kõigil teistel pakkujatel oli võimalus esitada pakkumus CINi pakkumusega sarnaste maksetingimustega (183). Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on avatud ja läbipaistva pakkumismenetluse tulemus isegi täpsem kui mis tahes eksperdi hinnang (184).

182

183

184

| (532) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et üleandmise asjaolud välistavad erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia saadud mistahes majandusliku eelise üleandmise CINile. |
| --- | --- |

(532)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et üleandmise asjaolud välistavad erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia saadud mistahes majandusliku eelise üleandmise CINile.

10.3.   Omanike isik

Omanike isik

| (533) | Kui varade üleandmine toimub kahe seotud üksuse vahel, on see kindel märk sellest, et üleandmise eesmärk võib olla ka hoida kõrvale komisjoni otsuses kehtestatud kohustusest ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi tagasi maksta. Komisjon märgib, et käesolevas juhtumis ei olnud ega ole ka praegu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenial ja CINil mingit seost. Esimene oli avalik-õiguslik äriühing, mis lõpuks kuulus täielikult rahandus- ja majandusministeeriumile (185). Teine oli algselt erasektori konsortsium, kuhu kuulus nii olemasolev parvlaevaettevõtja (Moby) kui ka kolm fondi. Kõik selle konsortsiumi liikmed olid eraõiguslikud isikud (186). Seetõttu märgib komisjon, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenial ei olnud võimalik kontrollida CINi ega vastupidi. |
| --- | --- |

(533)

Kui varade üleandmine toimub kahe seotud üksuse vahel, on see kindel märk sellest, et üleandmise eesmärk võib olla ka hoida kõrvale komisjoni otsuses kehtestatud kohustusest ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi tagasi maksta. Komisjon märgib, et käesolevas juhtumis ei olnud ega ole ka praegu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenial ja CINil mingit seost. Esimene oli avalik-õiguslik äriühing, mis lõpuks kuulus täielikult rahandus- ja majandusministeeriumile (185). Teine oli algselt erasektori konsortsium, kuhu kuulus nii olemasolev parvlaevaettevõtja (Moby) kui ka kolm fondi. Kõik selle konsortsiumi liikmed olid eraõiguslikud isikud (186). Seetõttu märgib komisjon, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenial ei olnud võimalik kontrollida CINi ega vastupidi.

185

186

10.4.   Üleandmise ajastus

Üleandmise ajastus

| (534) | Kui varade üleandmine toimuks pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist, mis tekitas kahtlusi juba antud abi kokkusobivuse suhtes, oleks see veel üks näitaja, mis osutab, et selline üleandmine võidi teha tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoidmiseks. Komisjon märgib, et käesoleval juhul avaldati osalemiskutse 15. septembril 2010, samal ajal kui müügileping CINiga sõlmiti 25. juulil 2011. Komisjoni otsus ametliku uurimise algatamise kohta võeti vastu hoopis 5. oktoobril 2011. See otsus käsitles muu hulgas Tirrenia äriüksuse erastamist. Lisaks laiendas komisjon ametlikku uurimist muu hulgas uuele lepingule, mille CIN sõlmis 7. novembril 2012 (187). Olgugi et üleandmine viidi lõpule alles 19. juulil 2012, oli see tingitud vajadusest saada ühinemisele komisjoni nõusolek. Komisjon märgib siiski, et 25. juulil 2011 oli müügileping juba kehtiv ja siduv, isegi kui ühe poole isikut hiljem osaliselt muudeti, et kõrvaldada konkurentsiprobleemid, millele juhiti tähelepanu ühinemismenetluse käigus. Kahtluse alla ei saa seada asjaolu, et kui pooled lepingule alla kirjutasid, ei teadnud nad, et komisjon algatab mõne kuu pärast ametliku uurimise, rääkimata selle sisu tundmisest, sellest kummalegi poolele tuleneva riski hindamisest ja otsusest varad üle anda, et selline uurimine tühistada, olgu selle eesmärk milline tahes. See kehtib 2011. aasta otsuses kirjeldatud meetmete ja veelgi enam meetmete kohta, mida kirjeldati 2012. aasta otsuses, mis võeti vastu pärast müügi lõppu ja uue lepingu kohaste ülesannete andmist CINile. |
| --- | --- |

(534)

Kui varade üleandmine toimuks pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist, mis tekitas kahtlusi juba antud abi kokkusobivuse suhtes, oleks see veel üks näitaja, mis osutab, et selline üleandmine võidi teha tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoidmiseks. Komisjon märgib, et käesoleval juhul avaldati osalemiskutse 15. septembril 2010, samal ajal kui müügileping CINiga sõlmiti 25. juulil 2011. Komisjoni otsus ametliku uurimise algatamise kohta võeti vastu hoopis 5. oktoobril 2011. See otsus käsitles muu hulgas Tirrenia äriüksuse erastamist. Lisaks laiendas komisjon ametlikku uurimist muu hulgas uuele lepingule, mille CIN sõlmis 7. novembril 2012 (187). Olgugi et üleandmine viidi lõpule alles 19. juulil 2012, oli see tingitud vajadusest saada ühinemisele komisjoni nõusolek. Komisjon märgib siiski, et 25. juulil 2011 oli müügileping juba kehtiv ja siduv, isegi kui ühe poole isikut hiljem osaliselt muudeti, et kõrvaldada konkurentsiprobleemid, millele juhiti tähelepanu ühinemismenetluse käigus. Kahtluse alla ei saa seada asjaolu, et kui pooled lepingule alla kirjutasid, ei teadnud nad, et komisjon algatab mõne kuu pärast ametliku uurimise, rääkimata selle sisu tundmisest, sellest kummalegi poolele tuleneva riski hindamisest ja otsusest varad üle anda, et selline uurimine tühistada, olgu selle eesmärk milline tahes. See kehtib 2011. aasta otsuses kirjeldatud meetmete ja veelgi enam meetmete kohta, mida kirjeldati 2012. aasta otsuses, mis võeti vastu pärast müügi lõppu ja uue lepingu kohaste ülesannete andmist CINile.

187

| (535) | Lisaks sellele märgib komisjon, et Itaalia teavitas komisjoni temaga merekabotaaži määruse rakendamise üle peetud arutelude käigus aegsasti kavatsusest müüa Tirrenia äriüksus koos uue lepinguga (vt ka punkt 2.4). Lisaks sellele teatas Itaalia õiguskindluse huvides ka uue lepingu projektist (188). See on veel üks kindel märk sellest, et Itaalia ei kavatsenud tulevasest tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoida, kui korraldas äriüksuse üleandmise ja uue lepingu kohaste ülesannete andmise punktis 7.1.3 kirjeldatud ja hinnatud viisil. |
| --- | --- |

(535)

Lisaks sellele märgib komisjon, et Itaalia teavitas komisjoni temaga merekabotaaži määruse rakendamise üle peetud arutelude käigus aegsasti kavatsusest müüa Tirrenia äriüksus koos uue lepinguga (vt ka punkt 2.4). Lisaks sellele teatas Itaalia õiguskindluse huvides ka uue lepingu projektist (188). See on veel üks kindel märk sellest, et Itaalia ei kavatsenud tulevasest tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoida, kui korraldas äriüksuse üleandmise ja uue lepingu kohaste ülesannete andmise punktis 7.1.3 kirjeldatud ja hinnatud viisil.

188

10.5.   Üleandmise majanduslik loogika

Üleandmise majanduslik loogika

| (536) | See näitaja on seotud nii vara üleandmise poolte kavatsuste kui ka selle majanduslike põhjustega, pidades silmas seda vara kasutama hakkava äriühingu tulevast majandustegevust. Selle kohta märgib komisjon esiteks, et ühelt poolt oli Itaalia ametiasutuste eesmärk täita mereveosektori liberaliseerimise kohustust, mis on sätestatud merekabotaaži määruses, erastades oma peamise avalik-õigusliku ettevõtja Tirrenia kontserni, sealhulgas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, ning pannes avalike teenuste osutamise kohustuse omandavale äriühingule. Kuigi kõnealuses määruses seda ei nõuta, oli nii varade kui ka avaliku teenuse hüvitise üleandmine tõepoolest üks võimalustest, mis oli Itaalia käsutuses (vt ka põhjendus 114) selle liberaliseerimise ellu viimiseks, ning oli nendes tingimustes ka optimaalne kahe eraldi menetluse kasutamisega seotud varade müügihinna seisukohast (189). Teisest küljest oli CINi eesmärk teenindada avalike teenuste osutamise kohustusega hõlmatud liine tõhusamalt kui eelmine teenuseosutaja Tirrenia di Navigazione (hiljem erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud) ning teenida sellega kasumit (võttes arvesse ka liine, kus ja perioode, millal ta tegutses vabaturul). |
| --- | --- |

(536)

See näitaja on seotud nii vara üleandmise poolte kavatsuste kui ka selle majanduslike põhjustega, pidades silmas seda vara kasutama hakkava äriühingu tulevast majandustegevust. Selle kohta märgib komisjon esiteks, et ühelt poolt oli Itaalia ametiasutuste eesmärk täita mereveosektori liberaliseerimise kohustust, mis on sätestatud merekabotaaži määruses, erastades oma peamise avalik-õigusliku ettevõtja Tirrenia kontserni, sealhulgas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia, ning pannes avalike teenuste osutamise kohustuse omandavale äriühingule. Kuigi kõnealuses määruses seda ei nõuta, oli nii varade kui ka avaliku teenuse hüvitise üleandmine tõepoolest üks võimalustest, mis oli Itaalia käsutuses (vt ka põhjendus 114) selle liberaliseerimise ellu viimiseks, ning oli nendes tingimustes ka optimaalne kahe eraldi menetluse kasutamisega seotud varade müügihinna seisukohast (189). Teisest küljest oli CINi eesmärk teenindada avalike teenuste osutamise kohustusega hõlmatud liine tõhusamalt kui eelmine teenuseosutaja Tirrenia di Navigazione (hiljem erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud) ning teenida sellega kasumit (võttes arvesse ka liine, kus ja perioode, millal ta tegutses vabaturul).

189

| (537) | Äriühingu tulevase äritegevuse kohta märgib komisjon, et kuigi on tõsi, et CIN pakub Tirreniaga samu või väga sarnaseid liine ja sagedusi, on see vaid uues lepingus sätestatud tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise pideva vajaduse loogiline tagajärg. Teisisõnu, avaliku teenuse katkematust ei tohiks segi ajada riigiabi eeskirjade kohase majandusliku järjepidevusega. Komisjon ongi seisukohal, et uue lepingu eesmärgi saavutamiseks, st i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ja ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule, oli Itaalia kohustatud kujundama uue lepingu geograafilise ulatuse nii nagu esialgse lepingu puhul. |
| --- | --- |

(537)

Äriühingu tulevase äritegevuse kohta märgib komisjon, et kuigi on tõsi, et CIN pakub Tirreniaga samu või väga sarnaseid liine ja sagedusi, on see vaid uues lepingus sätestatud tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise pideva vajaduse loogiline tagajärg. Teisisõnu, avaliku teenuse katkematust ei tohiks segi ajada riigiabi eeskirjade kohase majandusliku järjepidevusega. Komisjon ongi seisukohal, et uue lepingu eesmärgi saavutamiseks, st i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ja ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule, oli Itaalia kohustatud kujundama uue lepingu geograafilise ulatuse nii nagu esialgse lepingu puhul.

| (538) | Lisaks märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustuste CINi-poolse igapäevase täitmise tingimused on väga erinevad. Hüvitise suurus määratakse kindlaks täiesti erineva mehhanismi abil, mis nõuab ettevõtjalt tõhusat tegutsemist, ja CINi eesmärk ongi suurendada laevade tõhusust hoolduse, kindlustuse, kütusekulude ja meeskonna haldamise seisukohast; parandada veebimüüki; parandada pardateenuste kvaliteeti ja pakkumist; suurendada sõitjate arvu ja veetavate kaupade kogust. Kuna kulude täielik katmine ei olnud tagatud ning nominaalse hüvitise suurus on kindlaks määratud mitmeks aastaks (st reaalväärtuses see väheneb), ei olnud CINil muud valikut kui Tirrenia di Navigazione äristrateegiat põhjalikult muuta. Viimane osutas kogu oma pika ajaloo vältel Tirrenia kontsernis alati ja järjepidevalt avalikku teenust, ilma igasuguse strateegiata kestliku kasumlikkuse saavutamiseks, samal ajal kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia eesmärk oli lihtsalt äriühing korrakohaselt likvideerida, tagades samal ajal avaliku teenuse katkematuse kuni omandiõiguse üleminekuni CINile pakkumismenetluse järel. |
| --- | --- |

(538)

Lisaks märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustuste CINi-poolse igapäevase täitmise tingimused on väga erinevad. Hüvitise suurus määratakse kindlaks täiesti erineva mehhanismi abil, mis nõuab ettevõtjalt tõhusat tegutsemist, ja CINi eesmärk ongi suurendada laevade tõhusust hoolduse, kindlustuse, kütusekulude ja meeskonna haldamise seisukohast; parandada veebimüüki; parandada pardateenuste kvaliteeti ja pakkumist; suurendada sõitjate arvu ja veetavate kaupade kogust. Kuna kulude täielik katmine ei olnud tagatud ning nominaalse hüvitise suurus on kindlaks määratud mitmeks aastaks (st reaalväärtuses see väheneb), ei olnud CINil muud valikut kui Tirrenia di Navigazione äristrateegiat põhjalikult muuta. Viimane osutas kogu oma pika ajaloo vältel Tirrenia kontsernis alati ja järjepidevalt avalikku teenust, ilma igasuguse strateegiata kestliku kasumlikkuse saavutamiseks, samal ajal kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia eesmärk oli lihtsalt äriühing korrakohaselt likvideerida, tagades samal ajal avaliku teenuse katkematuse kuni omandiõiguse üleminekuni CINile pakkumismenetluse järel.

| (539) | Seetõttu täitis CIN oma avalike teenuste osutamise kohustusi ja viis oma muud tegevust ellu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniaga võrreldes täiesti erinevates tingimustes, oma strateegia alusel. Itaalia ametiasutused ei nõudnudki, et CIN järgiks teatavat spetsiifilist ärimudelit või säilitaks tegevuse teatava ulatuse, mis ületab uues lepingus sätestatut, või võtaks üle spetsiifilist vara või töötajaid, kes ei ole uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega olemuslikult seotud. Sellega seoses oli CINil (ja on siiani) vabadus teha äriühingu juhtimises enda jaoks sobivaid muudatusi. |
| --- | --- |

(539)

Seetõttu täitis CIN oma avalike teenuste osutamise kohustusi ja viis oma muud tegevust ellu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirreniaga võrreldes täiesti erinevates tingimustes, oma strateegia alusel. Itaalia ametiasutused ei nõudnudki, et CIN järgiks teatavat spetsiifilist ärimudelit või säilitaks tegevuse teatava ulatuse, mis ületab uues lepingus sätestatut, või võtaks üle spetsiifilist vara või töötajaid, kes ei ole uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega olemuslikult seotud. Sellega seoses oli CINil (ja on siiani) vabadus teha äriühingu juhtimises enda jaoks sobivaid muudatusi.

| (540) | Komisjon märgib, et kuigi avalike teenuste osutamise kohustused ise on liinide ja sageduste poolest paratamatult sarnased, kuna need vastavad sarnastele avaliku teenuse vajadustele, on nende täitmise tingimused ja selle taga olev äristrateegia erinevad. Selle tegevuse de facto sarnasus tulenes juhtumi väga spetsiifilistest asjaoludest ja seda leevendasid CINi toimingute erinevad rahalised piirangud. |
| --- | --- |

(540)

Komisjon märgib, et kuigi avalike teenuste osutamise kohustused ise on liinide ja sageduste poolest paratamatult sarnased, kuna need vastavad sarnastele avaliku teenuse vajadustele, on nende täitmise tingimused ja selle taga olev äristrateegia erinevad. Selle tegevuse de facto sarnasus tulenes juhtumi väga spetsiifilistest asjaoludest ja seda leevendasid CINi toimingute erinevad rahalised piirangud.

de facto

10.6.   Järeldus majandusliku järjepidevuse kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel

Järeldus majandusliku järjepidevuse kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja CINi vahel

| (541) | Ülaltoodu põhjal märgib komisjon, et üleandmise hind, omanike isik ja tehingute ajastus ei osuta majanduslikule järjepidevusele. Isegi kui tehingu ulatus ja selle majanduslik loogika hõlmavad mõningaid elemente, mis viitavad, et majanduslik järjepidevus võis olemas olla, märgib komisjon kahe viimase kriteeriumi kohta, et mis tahes võimaliku järjepidevuse element tuleneb selle tehingu väga spetsiifilistest asjaoludest, st vara üleandmise ja avaliku teenindamise lepingu ühte menetlusse liitmisest, tehingu suurusest ja üldiselt kohaldatavatest tööseadustest. Eelkõige ei ole mingeid tõendeid tagasinõudmise kohustusest kõrvalehoidmise katse kohta. Seda arvestades järeldab komisjon, et Tirrenia ja CINi vahel puudub majanduslik järjepidevus. Ühtlasi tähendab see seda, et Tirreniale antud ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi tagasimaksmise kohustust ei laiendata CINile, |
| --- | --- |

(541)

Ülaltoodu põhjal märgib komisjon, et üleandmise hind, omanike isik ja tehingute ajastus ei osuta majanduslikule järjepidevusele. Isegi kui tehingu ulatus ja selle majanduslik loogika hõlmavad mõningaid elemente, mis viitavad, et majanduslik järjepidevus võis olemas olla, märgib komisjon kahe viimase kriteeriumi kohta, et mis tahes võimaliku järjepidevuse element tuleneb selle tehingu väga spetsiifilistest asjaoludest, st vara üleandmise ja avaliku teenindamise lepingu ühte menetlusse liitmisest, tehingu suurusest ja üldiselt kohaldatavatest tööseadustest. Eelkõige ei ole mingeid tõendeid tagasinõudmise kohustusest kõrvalehoidmise katse kohta. Seda arvestades järeldab komisjon, et Tirrenia ja CINi vahel puudub majanduslik järjepidevus. Ühtlasi tähendab see seda, et Tirreniale antud ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi tagasimaksmise kohustust ei laiendata CINile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tirreniale antud hüvitis ja sildumise eesõigus, mis anti kaheteistkümnel liinil mereveoteenuste osutamiseks vastavalt esialgsele lepingule, mida pikendati alates 1. jaanuarist 2009 kuni 18. juulini 2012, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi kolme liini, nimelt Napoli–Palermo, Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liini teenindamiseks ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud abi on siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

1.   Päästmisabi pikendamine alates 11. juulist 2011 kuni 18. septembrini 2012 on Tirreniale antud abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud abi, mille suurus on 25 203 063,89 eurot, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1.   Vabastus kaudsete maksude maksmisest Caremari, Saremari, Toremari ja Tirrenia äriüksuse üleandmiselt vastavalt Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning CINile on Tirreniale antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   Vabastus äriühingu tulumaksu maksmisest Tirrenia äriüksuse CINile müügist saadud tulult on Tirreniale antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud riigiabi on siseturuga kokkusobimatu.

4.   Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal ei ole Itaalia käesoleva artikli lõikes 2 osutatud abi veel välja maksnud.

Artikkel 4

1.   Laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamine likviidsuse tagamiseks on Tirreniale antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud abi, mille suurus on 11 421 300 eurot, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 5

1.   Uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 18. juulist 2012 kuni 18. juulini 2020, mis on seotud Tirrenia äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega CINile, sealhulgas ostuhinna ühe osa tasumise edasilükkamisega CINi poolt, ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Võimalus kasutada Fondo Aree Sottoutilizzate rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 6

1.   Itaalia nõuab abisaajatelt artiklites 2, 3 ja 4 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasi väljamakstud ulatuses.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (190) V peatükile ja määrusele (EÜ) nr 271/2008, (191) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Komisjon kinnitab tema käsutuses oleva teabe põhjal, et abisaaja on artiklis 2 nimetatud abi põhiosa juba tagasi maksnud.

5.   Itaalia tühistab kõik artikli 3 lõikes 2 osutatud abi väljamaksmata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 7

1.   Artiklis 6 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 8

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Itaalia komisjonile järgmise teabe:

| — | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja tagasinõudmisega seotud intress); |
| --- | --- |

—

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja tagasinõudmisega seotud intress);

| — | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

—

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| — | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajat on abi tagastamise kohustusest teavitatud. |
| --- | --- |

—

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajat on abi tagastamise kohustusest teavitatud.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 6 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Ta esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi nõutud abi ja tagasinõudmisega seotud intressi summade kohta.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Komisjon võib avalikustada käesoleva otsuse kohaldamisel tagasinõutava abi ja tagasinõudmisega seotud intressi summad, ilma et see piiraks määruse (EL) 2015/1589 artikli 30 kohaldamist.

Brüssel, 2. märts 2020

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 28, 1.2.2012, lk 18 ja ELT C 84, 22.3.2013, lk 58.

1

(2)  Endine Tirrenia kontsern koosnes järgmistest äriühingutest: Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. ja Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

(3)  Riigiabi – Itaalia Vabariik – Riigiabi SA.32014 (11/C) (ex 11/NN), SA.32015 (11/C) (ex 11/NN), SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) – Riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele (võimalik riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena ja erastamisega seotud võimalik riigiabi) (SA.28172 (CP 103/2009), SA.29989 (CP 393/2009), SA.30107 (CP 414/2009), SA.30206 (CP 3/2010), SA.31645 (CP 234/2010), SA.31715 (CP 248/2010)) – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (ELT C 28, 1.2.2012, lk 18).

3

(4)  Kõik muudatused puudutasid äriühingu Saremar kasuks võetud meetmeid.

4

(5)  Riigiabi – Itaalia Vabariik – Riigiabi nr SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C) ja SA.32016 (2011/C) – Itaalia – Endise kontserni Tirrenia äriühingutele ja nende omandajatele antud riigiabi – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (ELT C 84, 22.3.2013, lk 58).

5

(6)  Komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta otsus (EL) 2018/261 abimeetmete SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) kohta, mida Sardiinia maakond rakendas äriühingu Saremar kasuks (ELT L 49, 22.2.2018, lk 22).

6

(7)  Vt 6. aprilli 2017. aasta otsus kohtuasjas T-219/14: Regione autonoma della Sardegna (Itaalia) vs. komisjon, ECLI:EU:T:2017:266.

7

vs

(8)  Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.) kuulub täielikult Itaalia majandus- ja rahandusministeeriumile ning on spetsialiseerunud osalustega seotud ja erastamisprotsesside juhtimisele, aga ka tootmis-, finants- või korralduslikesse raskustesse sattunud äriühingute ratsionaliseerimise ja restruktureerimise projektidele.

8

(9)  Komisjoni 21. juuni 2001. aasta otsus 2001/851/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevandusettevõtjale Tirrenia di Navigazione (ELT L 318, 4.12.2001, lk 9).

9

(10)  Komisjoni 16. märtsi 2004. aasta otsus riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevaühingutele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern) (ELT L 053, 26.2.2005, lk 29).

10

(11)  Eelkõige Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar.

11

(12)  Liidetud kohtuasjad T-265/04, T-292/04 ja T-504/04: Tirrenia di Navigazione vs. komisjon (ECLI:EU:T:2009:48).

12

vs.

(13)  See üleandmine vormistati 1. juunil 2011.

13

(14)  2009. aasta seaduse artikli 19b lõige 10.

14

(15)  Millest 19 839 226 eurot Campania maakonnalt ja 10 030 606 Lazio maakonnalt.

15

(16)  See hõlmab ostuhinna maksmise edasilükkamist CINi poolt Tirrenia äriüksuse omandamise eest ja mitut väidetavat täiendavat abimeedet seoses Siremari äriüksuse erastamisega (nt sealhulgas algselt Siremari äriüksuse omandanud üksusele, CdI-le riigi poolt antud edasigarantii ja kapitali suurendamine).

16

(17)  Nimelt ei hinnatud 2014. aasta otsuses ega hinnata ka käesolevas otsuses projekti „Bonus Sardo – Vacanza“, mis on 7. meetme osa.

17

(18)  Enne 2007. aastat teenindati seda liini ka kõrghooajal avaliku teenuse osutamise korra alusel.

18

(19)  Enne 2008. aastat teenindati seda liini ka kõrghooajal avaliku teenuse osutamise korra alusel.

19

(20)  Aastatel 2009–2012 tühistas SNAV sellel liinil 76 sõitu, Tirrenia aga ainult 19 (s.o neli korda vähem). Lisaks oli SNAVi kõnealusest 76 tühistamisest 19 puhul põhjuseks riigipüha ja ülejäänud 57 puhul ebasoodsad ilmastikuolud. Hoolimata peaaegu samast väljumisajast tühistas Tirrenia ebasoodsate ilmastikuolude tõttu vaid viis sõitu (ehk kümme korda vähem kui SNAV). Tirrenia ülejäänud tühistamised olid tingitud vääramatust jõust, st seitse töötajate streigi tõttu ja veel seitse tehniliste probleemide tagajärjel.

20

(21)  Täpsemalt öeldes kasutas Tirrenia kahte laeva, mis on ehitatud aastatel 1999–2000, samal ajal kui SNAV osutas oma teenuseid laevadega, mis olid pärit aastatest 1973, 1974, 1980 ja ainult üks 1989. aastast.

21

(22)  Esialgse lepinguga võimaldati ka kaubaveoliini teenindamist Genovast Cagliarisse, kuid seda võimalust kasutati ainult 2008. aasta juulini ja mitte pikenduse jooksul.

22

(23)  Tirreniale kuni Tirrenia äriüksuse omandiõiguse CINile üleandmiseni makstud summa. Ülejäänud 2012. aasta eest maksti CINile 32 707 232,54 eurot. Seega oli 2012. aasta eest makstud hüvitise kogusumma 72 685 642 eurot kooskõlas 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise ülemmääraga.

23

(24)  Pärast 25. novembrit 2010 arvatakse seaduse nr 856/1986 artikli 11 alusel taristu- ja transpordiministeeriumi, majandus- ja rahandusministeeriumi ning majandusarengu ministeeriumi vahelise konverentsi (edaspidi „ministeeriumidevaheline konverents“) otsusega iga-aastase toetuse kehtestamise kohta toetuste tulevastest ettemaksetest maha kõik ülemäärased hüvitised.

24

(25)  Comitato interministeriale per la programmazione economica.

25

(26)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (edaspidi „GURI“) nr 50, 28. veebruar 2008.

26

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(27)  Vastavalt 27. detsembri 2006. aasta seaduse nr 296 artikli 1 punktile 999 ja dekreet-seaduse 430/1997 artikli 1 punktile e.

27

(28)  Omakapitaliinvestori soovitud tulumäär, arvestades äriühingu riskiprofiili ja sellega seotud rahavoogusid.

28

(29)  ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (ELT C 102, 2.4.2011, lk 1).

29

(30)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

30

(31)  Täpsemad andmed on esitatud põhjendustes 79–81.

31

(32)  
  28. augusti 2008. aasta dekreet-seaduse nr 134 (mis muudeti 27. oktoobri 2008. aasta seaduseks nr 166 ja mis käsitleb maksejõuetute suurettevõtete restruktureerimise kiireloomulisi meetmeid („Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi“)) artikli 4 lõige 4c.

32

(33)  Lisateave mõiste „äriüksus“ kasutamise kohta siinses kontekstis on esitatud põhjenduses 27.

33

(34)  The Financial Times, Il Corriere della Sera, Il Sole 24 Ore, La Repubblica, Il Giornale, Il Mattino ja Il Giornale di Sicilia.

34

(35)  Delloyd, Naftemporiki, Fairplay, Lloyd’s List ja Tradewinds.

35

(36)  Viis üksust jäeti välja, kuna nad ei esitanud piisavaid tõendeid avaliku mereveoteenuse katkematuse tagamise suutlikkuse kohta, sest asjaomastel füüsilistel isikutel puudusid ilmselgelt vajalikud rahalised vahendid.

36

(37)  Itaalia ametiasutuste väitel märkisid ülejäänud viis hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis osalema kutsutud üksust, et nad ei ole tehingus osalemisest enam huvitatud.

37

(38)  Selles 2. veebruari 2011. aasta kirjas kutsus erakorraline volinik huvitatud üksusi üles esitama enne 15. märtsi 2011 Tirrenia äriüksuse omandamiseks lõpliku, tingimusteta ja siduva pakkumuse koos pangatagatisega, mis kuulub täitmisele esimesel nõudmisel, summale 20 miljonit eurot, mis hõlmab pakkumuses võetud kohustusi ja äriplaani, mis on kooskõlas uue lepingu projektis 2010. aasta seaduse alusel sätestatud avalike teenuste osutamise kohustustega.

38

(39)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate ühinemiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

39

(40)  Muu hulgas tariifide ülemmäärad, teatavate teenuste osutamise lõpetamine ja teatavatel liinidel tehtavate vedude mahtude müük teistele veoettevõtjatele.

40

(41)  Kuna Moby ja CIN olid ainsad neid liine teenindavad äriühingud, kohustus Onorato Partecipazioni 1) hoidma või suurendama veoteenuste koondatud osutamist Civitavecchia–Olbia ja Genova–Olbia liinil; 2) järgima tariifi ülemmäära, kasutades kõrghooaja hindu, mille Moby kehtestas 2014. aastal; 3) müüma kõrghooajal 10 % vedude mahust sõltumatutele kolmandatele isikutele, tehes tariifidele 20 % suuruse allahindluse.

41

(42)  Patendi- ja intellektuaalomandi õigused; kontsessioonid, litsentsid, kaubamärgid ja sarnased õigused; muu immateriaalne vara.

42

(43)  Süsteemid ja masinad; tööstus- ja kaubandusseadmed; muu materiaalne vara.

43

(44)  Päev, millal CIN ja vastutav ministeerium sõlmivad uue lepingu.

44

(45)  Aastase seadusjärgse intressimäära alusel ilma kapitaliseerimiseta, mis koguneb jõustumisest kuni saldo arveldamiseni.

45

(46)  Kõige olulisem on see, et Banca Profilo eeldas, et kogu Tirrenia äriüksus likvideeritakse uue lepingu kehtivusaja lõppedes. Ecorys eeldab seevastu, et laevad, mida käitatakse nii avalike teenuste osutamise kohustuste raames (st madalhooajal) kui ka kommertsalustel (st kõrghooajal), jätkaksid viimati nimetatud teenuste osutamist ja need müüdaks oma kasutusea lõpul siis maha. Ecorys ei teinud siiski kindlaks, kas oleks otstarbekas jätkata nende teenuste osutamist ainult kõrghooajal (nt töötajate praegused töölepingud hõlmavad nii kõrg- kui ka madalhooaega).

46

(47)  Ecorys märgib, et kuigi sellist pikendamist ei saa välistada, on tulevase uuendamisega seotud avaliku teenindamise tingimuste suhtes valitseva ebakindluse ja igasuguse seda puudutava usaldusväärse teabe puudumise tõttu Tirrenia äriüksuse väärtuse hindamine mõistlik, olenemata avalike teenuste osutamise korra võimalikust pikendamisest tulevikus.

47

(48)  Ecorys arvutas selle väärtuse kõigi töötajate koondamisega seotud kulude ja Tirrenia äriüksuse varade korrigeeritud puhasväärtuse vahena.

48

(49)  Ecorys leiab, et see suhtarv näitab, kas tööjõukulud mõjutavad Tirrenia äriüksuse eelarvet märkimisväärselt või mitte, võrreldes sarnaste äriühingutega.

49

(50)  Ecorys leiab, et see suhtarv näitab, kas Tirrenia äriüksuse tööjõukulud on sarnaste äriühingutega võrreldes ebaproportsionaalsed.

50

(51)  Eelkõige: 24. detsembrist 6. jaanuarini, ülestõusmispühadele eelnevast kolmapäevast järgmise teisipäevani, 25. aprilli, 1. mai, 2. juuni, 1. novembri ja 8. detsembri riigipühal ning kahe nädala jooksul augustis pärast kokkulepet järelevalvet tegevate ministeeriumidega.

51

(52)  Nagu on sätestatud dekreet-seaduse 78/2009 (mis muudeti seaduseks 102/2009) artikli 19 lõikes 13a ja 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 19.

52

(53)  Need ohutusstandardid sätestati seejärel nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivis 98/18/EÜ, mis võeti Itaalia õigusesse üle 4. veebruari 2000. aasta seadusandliku dekreediga nr 45, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiivis 2003/24/EÜ, mis võeti Itaalia õigusesse üle 8. märtsi 2005. aasta seadusandliku dekreediga nr 52, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/25/EÜ, mis võeti Itaalia õigusesse üle 14. märtsi 2005. aasta seadusandliku dekreediga nr 65.

53

(54)  Kõik 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 19 ette nähtud rahalised vahendid (s.o 7 000 000 eurot) ja 16 750 000 eurot seaduses 102/2009 ette nähtud vahenditest.

54

(55)  FAS on riiklik fond, mis toetab Itaalia regionaalpoliitika elluviimist. Selle rahalised vahendid on ette nähtud peamiselt piirkondadele, mille Itaalia ametiasutused on sellena määranud.

55

(56)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 137, 16. juuni 2009.

56

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(57)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7). Komisjon märgib, et merekabotaaži määrus ei kohusta liikmesriike oma mereveoettevõtteid erastama, vaid üksnes seda spetsiifilist turgu liberaliseerima.

57

(58)  Ametlik kiri kinnitati 28. jaanuaril 2010, kuid Itaaliale edastati see alles järgmisel päeval.

58

(59)  Isegi kui Tirrenia, Toremari ja Siremari omandiõigus anti ametlikult üle alles 2012. aastal.

59

(60)  Vt 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans, 2005ECLI:EU:C:2003:415.

60

(61)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

61

(62)  Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 297, 29.11.2005, lk 4).

62

(63)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

63

(64)  Komisjoni teatis „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena“ (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

64

(65)  See punkt on sõnastatud järgmiselt: „Abi andmist raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele hinnatakse vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“.

65

(66)  Kriteeriumi üksikasjalik kirjeldus on esitatud põhjenduse 301 punktis 4.

66

(67)  Vt kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107, punktid 27–28.

67

(68)  Mõlemat äriühingut juhtis üks erakorraline juhtkond ja üks erakorraline volinik.

68

(69)  Täpsemalt öeldes korraldati kaks pakkumismenetlust. Üks menetlus Tirrenia kiirparvlaevade Aries, Taurus, Capricorn, Scorpio ja Scatto müümiseks ning eraldi menetlus Tirrenia mootorlaeva Domiziana jaoks. Esimesena nimetatud pakkumismenetlus hõlmas ka Siremari kiirlaeva Guizzo.

69

(70)  Selgitamaks asjaolu, et ostja ei pidanud üle võtma kõiki Tirrenia töötajaid, mainib Itaalia, et ajal, millal toimus hoolsuskohustuse täitmise kontroll, oli Tirrenia töötajate arv 1 414, samal ajal kui pärast omandiõiguse üleandmist CINile oli see arv 12 % väiksem ehk 1 239 (neist 313 tähtajalised lepingud). Lisaks võttis CIN tööle vaid neli 18 Tirrenia palgatud juhti.

70

(71)  See hõlmab erinevaid riskivabu määrasid, beetakordajaid, võla maksumust ja mõningaid erinevusi likvideerimisväärtuse arvutamises (eelkõige töötajate lahkumiskulud).

71

(72)  Banca Profilo kasutas näiteks riskivaba intressimäärana Itaalia valitsuse kümneaastaste võlakirjade intressimäärasid, sest Tirrenia äriüksus tegutseb ainult Itaalias. Ecorys kasutas aga Saksamaa riigivõlakirjade madalamaid intressimäärasid, kuid millega Banca Profilo väitel alahinnatakse äriüksuse kapitalikulu.

72

(73)  Itaalia viitab eelkõige Euroopa Kohtu 24. oktoobri 2013. aasta otsusele liidetud kohtuasjades C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P: Land Burgenland, ECLI:EU:C:2013:682, punktid 93–96.

73

(74)  
  ELT L 92, 13.4.2010, lk 19.

74

(75)  Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia viitab eelkõige Üldkohtu 15. juuni 2005. aasta otsusele kohtuasjas T-17/02: Fred Olsen, SA, ECLI:EU:T:2005:218, punkt 215.

75

(76)  Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia viitab Euroopa Kohtu 10. mai 2005. aasta otsusele kohtuasjas C-400/99: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:2005:275 ja Üldkohtu 4. märtsi 2009. aasta otsusele liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04: Tirrenia di Navigazione vs. komisjon, ECLI:EU:T:2009:48.

76

vs.

vs

(77)  Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia lisab, et isegi kõrghooajal pidi Tirrenia täitma lepingus sätestatud nõudeid, mis käsitlevad parvlaevaühenduse sagedust ja parvlaevade arvu, ning kohaldama ka elanikele ja teatud kategooriate sõitjatele väiksemaid piletihindu. Tirrenial oli siiski vabadus kehtestada kõigi teiste sõitjate piletihinnad konkurentsipõhiselt.

77

(78)  Vt http://www.tirreniadinavigazioneamministrazionestraordinaria.it/.

78

(79)  
  28. veebruari 2012. aasta otsus kohtuasjas T-282/08: Grazer Wechselseitige Versicherung AG vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2012:91.

79

vs

(80)  Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia viitab Üldkohtu otsusele liidetud kohtuasjades T-268/08 ja T-281/08: Land Burgenland ja Austria vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:90, punktid 70, 72 ja 87.

80

vs

(81)  Meetmed hõlmavad järgmist: 1) Mobyle pandud kohustus lõpetada kaubaveoteenus Livorno–Cagliari liinil juhul, kui uus teenuseosutaja avaldab huvi selle teenuse osutamise vastu; 2) Mobyle kehtestatud kohustus lõpetada Genova – Porto Torrese liini teenindamine, et vältida tegevuse kattumist CINiga; 3) nii Mobyle kui ka CINile kehtestatud kohustus müüa 10 % sõitjate- ja kaubaveo suutlikkusest Civitavecchia–Olbia ja Genova–Olbia liinil teistele teenuseosutajatele ning 4) nii Mobyle kui ka CINile kehtestatud kohustus vältida Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torrese ja Genova–Olbia liinil mis tahes koodijagamise või muud tüüpi piletimüügi lepingute sõlmimist konkurentidega või konkurentidega seotud isikutega või sellised lepingud lõpetada.

81

(82)  Tirrenia ja Siremari äriüksuste müügi kohta (meie märkus).

82

(83)  Komisjon on võtnud seda asjaolu arvesse ka CINi ja Tirrenia äriüksuse kavandatud ühinemist käsitlevas menetluses (juhtum M.6362, mis hiljem lõpetati, kuna pooled võtsid teatise tagasi).

83

(84)  CIN viitab eelkõige aruande 6. leheküljele, kus ekspert selgitab, et segmendi väärtuse vahemik „on kindlaks tehtud, tuginedes eeldusele, et jätkatakse ärisegmendi ja Itaalia riigi vahel sõlmitud avaliku teenindamise lepingu kohaldamist, ja asjaomaste ärisegmendi kavas vahemiku alusel konkreetselt kajastatud sissemaksete tasumisele vastavalt kohaldatava lepingu projektile". [...] Näiteks võib sissemaksete 10 % suurune vähendamine põhjustada kõigi muude äriühingu juhtkonna koostatud kavas esitatud eelduste muutumatuna püsimise korral vahemiku vähenemise umbes 35,0 miljoni euro võrra“.

84

(85)  CIN rõhutab, et „konkureerivate“ teenuseosutajate tegelikult pakutavad juhuveod ei ole üldse võrreldavad teenustega, mille CIN tagab uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste alusel, ei sõitude sageduse (mis, kui ühendus on olemas, piirdub peamiselt kõrghooajaga) ega pakutavate ühenduste poolest.

85

(86)  CIN leiab, et see risk on eriti oluline, kuna tal ei ole ainuõigusi ja seetõttu ei ole tal kindlust, et ta saab osutada teenuseid ainuõiguse alusel.

86

(87)  See hõlmas ainult meeskonnaliikmete arvu (pardal olevad töötajad, sh need, kes on puhkusel või töölt eemal), täpsustamata igale liinile määratud haldustöötajate ja kaldaltöötajate arvu. CIN juhib tähelepanu ka sellele, et kohaldatavates eeskirjades antakse täpsed juhtnöörid töötajate tööaja, turvalisuse ja ohutuse kohta, et tagada iga ühenduse jaoks meeskonna piisav suurus ja kvaliteet.

87

(88)  Lisateave on esitatud punktides 5.2.1, 5.2.2, 5.2.3 ja 5.2.4.

88

(89)  Pan Med mainis eelkõige seda, et Grimaldi osutas kaubaveoteenuseid Ravenna–Catania, Salerno–Cagliari, Palermo–Cagliari ja Trapani–Cagliari liinil. Pan Medi sõnul teenindasid Moby ja Sardiinia parvlaevad Civitavecchia–Olbia liini hooajati, samal ajal kui Moby olevat sõitnud Genova–Olbia liinil aasta ringi. Pan Medi väitel olevat Moby teenindanud ka iganädalast ühendust Civitavecchia ja Arbataxi vahel.

89

(90)  Palermo, Catania, Ragusa, Trapani, samuti Lampedusa ja Pantelleria lennujaam.

90

(91)  Komisjon ei hakka seda tõendamata väidet käesolevas otsuses täpsemalt hindama, kuna Itaalia ametiasutuste esitatud analüütiline raamatupidamisarvestus näitab, et Tirrenia teatas 2010. aastal sellel liinil saadud kahjumist.

91

(92)  Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklile 11, EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

92

(93)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

93

(94)  Lisaks vaidlustab Grimaldi asjaolu, et kuna uue lepingu majanduslik ja rahaline tasakaal vaadatakse läbi ainult iga kolme aasta tagant ja väidetavalt vabatahtlikkuse alusel, siis hüvitise määramisel ei ole põhimõtteliselt võimalik kütusekulu muutusi arvesse võtta.

94

(95)  Itaalia konkurentsiamet arendab seda punkti edasi oma otsuses nr 27 053, punktid 198–207. Üksikasjalikumat teavet leiab punktist 6.2.

95

(96)  GURI nr 240, 13. oktoober 1990.

96

(97)  Vt 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

97

(98)  
  ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.

98

(99)  Vt eelkõige kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11; kohtuasi C-53/00: Ferring, ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21; kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

99

vs.

vs

(100)  Kohtuasi T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. komisjon, ECLI:EU:T:1998:77.

100

vs

(101)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986 lk 1).

101

(102)  Täpsemalt öeldes hinnatakse seda meedet juhtumi SA.15631 raames.

102

(103)  Kohtuasi C-590/14 P: DEI ja komisjon vs. Alouminion tis Ellados, ECLI:EU:C:2016:797, punkt 45.

103

vs

(104)  Liidetud kohtuasjad T-127/99, T-129/99 ja T-148/99: Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava ja teised vs. komisjon, ECLI:EU:T:2002:59, punkt 175.

104

vs

(105)  Komisjoni teatis K(2004)43 – Ühenduse suunised meretranspordile antava riigiabi kohta (ELT C 13, 17.1.2004, lk 3).

105

(106)  Vt kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107.

106

(107)  Komisjoni teatis, milles käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) tõlgendamist, Brüssel, COM(2014) 232 final, 22.4.2014.

107

(108)  Vt kohtuasi T-454/13: SNCM vs. komisjon, ECLI:EU:T:2017:134, punktid 130 ja 134.

108

vs

(109)  Vt kohtuasi T-289/03: BUPA jt vs. komisjon, ECLI:EU:T:2008:29, punkt 186.

109

vs

(110)  Vt kohtuasi 66/86: Ahmed Saeed Flugreisen, ECLI:EU:C:1989:140, punkt 55; kohtuasi C-266/96: Corsica Ferries France, ECLI:EU:C:1998:306, punkt 45; kohtuasi T-17/02: Fred Olsen vs. komisjon, ECLI:EU:T:2005:218, punkt 186 jj.

110

vs

(111)  Komisjon märgib, et kolmest kaubaveoliinist kahel ei osutata igal juhul segaveoteenuseid avalike teenuste osutamise korra alusel. Ainult Napoli–Cagliari liinil pidi CIN osutama nii segaveo- kui ka kaubaveoteenust ning viimasest tuli 2014. aastal loobuda (vt põhjendus 103), et taastada tegevuse majanduslik-rahaline tasakaal.

111

(112)  Saadud andmete põhjal pääses komisjon ligi Istituto Nazionale di Statistica (meretransport) ja Associazione Italiana Gestori Aeroporti (õhutransport) veebisaitidele.

112

(113)  Kuni Tirrenia ja Adriatica ühinemiseni (vt ka põhjendus 13).

113

(114)  Sõitjate koguarv jagatuna asjaomase perioodi edasi-tagasisõitude koguarvuga.

114

(115)  Lasti koguhulk (meetrites) jagatuna asjaomase perioodi edasi-tagasisõitude koguarvuga.

115

(116)  Vt kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107, punkt 71.

116

(117)  Uue lepingu kohaselt on lubatud seda liini teenindada Livorno asemel ka Genovast, kuid seda võimalust pole praktikas kunagi kasutatud.

117

(118)  Vt taustteavet https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/IP_18_3450.

118

(119)  Komisjon märgib täielikkuse huvides, et isegi kui Itaalia oleks olnud teadlik (ja seda ei ole väidetud ega tõendatud) Grimaldi või Pan Medi kavatsustest seda liini teenindada, oleks ta ikkagi võinud järeldada, et Grimaldi või Pan Medi teenused ei oleks avaliku teenuse vajaduse rahuldamiseks piisavad (nt kuna need poleks olnud samaväärsed teenindatavate sadamate, pakutava kvaliteedi või mahu poolest või seetõttu, et teenuse osutamise järjepidevust ja regulaarsust ei olnud võimalik tagada).

119

(120)  Eelkõige puudutab see äriühinguid Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Liberty Lines, Grimaldi Group, Corsica Ferries, SNAV ja Caronte & Tourist. Endise Tirrenia kontserni äriühingud (nt Caremar, Toremar) on võrdlusrühmast välja jäetud.

120

(121)  Komisjon tuletab meelde, et 2009 oli viimane aasta, millal Tirrenia tegutses tavatingimustel (st erakorralise juhtimise menetlust ei olnud veel algatatud).

121

(122)  CINi ajavahemikul 2012–2018 saadud hüvitiste kogusumma võrdub avaliku teenuse osutamisel tekkinud netokuludega, sealhulgas umbes 3,4 % kapitalitootlust.

122

(123)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

123

(124)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

124

(125)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

125

(126)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

126

(127)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 21 kohaselt.

127

(128)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõige 4 on sõnastatud järgmiselt: „Teenuste kontsessioon – sama liiki leping kui teenuste riigihankeleping, välja arvatud asjaolu, et vastutasuks teenuste osutamise eest antakse üksnes õigus teenust kasutada või see õigus koos tasuga“.

128

(129)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1).

129

(130)  Abi mõistet käsitleva teatise joonealuses märkuses 146 märgib komisjon, et riigiabi puhul osutavad liidu kohtud sageli „avatud“ hankemenetlusele. Mõiste „avatud“ ei osuta siiski konkreetsele menetlusele, mis on sätestatud riigihangete direktiivis. Seetõttu leiab komisjon, et sõna „konkureeriv“ on asjakohasem ja sellega ei kavatseta kalduda kõrvale kohtupraktikaga sätestatud sisulistest tingimustest.

130

(131)  Eelkõige: 28. augusti 2008. aasta dekreet-seadus nr 134, mis muudeti 27. oktoobri 2008. aasta seaduseks nr 166.

131

(132)  Lisaks, nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 373), ei kohaldatud selle pakkumismenetluse suhtes direktiivi 2004/18/EÜ artikli 36 lõiget 1. Seetõttu polnud Itaalial tegelikult kohustust osalemiskutses valikukriteeriume esitada.

132

(133)  Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Itaalial ei olnud ka kohustust esitada osalemiskutses müüdava vara üksikasjalikku kirjeldust ja uut avaliku teenindamise lepingut, kuna direktiivi 2004/18/EÜ artikli 36 lõige 1 ei olnud selle pakkumismenetluse suhtes kohaldatav.

133

(134)  Kuna direktiivi 2004/18/EÜ artikli 36 lõige 1 ei olnud selle pakkumismenetluse suhtes kohaldatav, ei olnud Itaalia ka kohustatud osalemiskutses kirjeldama, kuidas korraldatakse pakkumismenetluse järgmised etapid.

134

(135)  Lisaks märgib komisjon, et Itaalia ei olnud kohustatud pakkumiskutses (võimalikke) maksetingimusi täpsustama, kuna direktiivi 2004/18/EL artikli 36 lõige 1 ei olnud selle pakkumismenetluse suhtes kohaldatav.

135

(136)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 28. veebruar 2012, Land Burgenland ja Austria vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-268/08 ja T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, punkt 87.

136

(137)  Saadakse edasilükatud maksete diskonteerimisega nende väärtuses müügi hetkel.

137

(138)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2013, Land Burgenland vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punktid 94–95.

138

vs.

(139)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2013, Land Burgenland vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punkt 96.

139

vs.

(140)  Seadusandliku dekreedi 270/1999 artikli 63 lõikes 2 on nõutud, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud suurettevõtte äriüksuse iga potentsiaalne omandaja kohustub säilitama töötajate arvu ja jätkama äritegevust vähemalt kaks aastat pärast omandamist.

140

(141)  Välja arvatud täpselt kindlaksmääratud asjaoludel.

141

(142)  Selle lepingu projekt tehti andmeruumis kõigile pakkujatele kättesaadavaks. Lisaks olid selle põhisätted juba kindlaks määratud 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 artiklis 19b.

142

(143)  Ferrando & Massone Srl.

143

(144)  Seda seetõttu, et kui laev ei ole veel kasutusea lõppu jõudnud, on selle väärtus laevanduse jaoks suurem kui selle väärtus vanametallina. Sellise stsenaariumi korral, kus laevu müüakse eraldi, on tõenäoline, et vähemalt mõned laevad tuleks müüa nende vanametalli väärtusega. Seega kui siduda laevad avaliku teenindamise lepinguga, jäävad kõik laevad kasutusse ja seetõttu saab neid müüa nende vanametalli väärtusest kõrgema hinnaga.

144

(145)  Vt täpsemalt komisjoni 29. aprilli 2013. aasta vastus küsimusele 68 tema talituste töödokumendis „Juhend Euroopa Liidu riigiabi, riigihanke ja siseturu eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes“ ( http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_et.pdf).

145

(146)  Komisjoni otsus juhtumis SA.42710, SGEI – sõitjate mereveo kiirühendus Messina ja Reggio Calabria vahel – Itaalia (ELT C 40, 2.2.2018, lk 4).

146

(147)  Komisjoni otsus juhtumis SA.42366, äriühingule bpost antud avaliku teenuse hüvitised perioodil 2016–2020 – Belgia (ELT C 341, 16.9.2016, lk 5).

147

(148)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikkel 30 ja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punkt a.

148

(149)  Komisjoni otsus juhtumis SA.22843, Korsika avaliku teenuste delegeerimise leping 2007–2013, mis sõlmiti äriühingutega SNCM ja CMN (ELT L 220, 17.8.2013, lk 20).

149

(150)  Presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 kohaselt ei peeta jätkuva tegevusega ettevõtjate või äriüksuste üleandmist teisele ettevõtjale kaubatarneks ja seetõttu on see käibemaksust vabastatud.

150

(151)  Nimelt määratakse selliste maksejõuetusmenetluste puhul nagu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia maksejõuetusmenetluse puhul tulud konsolideeritud tulumaksuseaduse artiklis 183 sätestatud eeskirjade kohaselt. Selle sätte kohaselt on äriühingu tulu pankrotimenetluse algusest kuni selle lõpetamiseni äriühingul menetluse alguses olevate varade ja menetluse lõpus oleva jääkvara vahe. Enne menetluse lõppu ei ole seetõttu võimalik ette näha, kas maksukohustus on olemas ja kui suur see on. Kuna erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia likvideerimine on veel pooleli, on võimatu järeldada, kas tulumaksu tuleb üldse tasuda või mitte.

151

(152)  Itaalia ametiasutused on teatanud üksnes (vt põhjendus 4) uue lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitisest, mille kohta komisjon on leidnud, et see ei kujuta endast riigiabi. Lisaks on Itaalia väitnud, et Tirreniale pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis oli siseturuga kokkusobiv ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt teavitamisest vabastatud. Komisjon hindab punktis 7.3.1, kas see oli tõepoolest nii.

152

(153)  Täielikkuse huvides märgib komisjon, et vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis a sisalduvale üleminekusättele, mille kohaselt on enne kõnealuse otsuse jõustumist (s.o 31. jaanuari 2012) kehtestatud abikava, mis oli üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, veel kahe aasta jooksul (s.o 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud)) siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba. See näitab, et kõnealuse korra alusel alates üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumisest 19. detsembril 2005 kuni üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse jõustumiseni 31. jaanuaril 2012 antud abi peetakse siseturuga kokkusobivaks, aga ainult selle andmise kuupäevast kuni 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud). Alates 31. jaanuarist 2012 antud abile ei kohaldata mingil juhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis a sisalduvat üleminekusätet ning siseturuga kokkusobivuse hindamine tuleb teha üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel.

153

(154)  Komisjon märgib, et kuigi neid kolme liini teenindati avalike teenuste osutamise korra alusel aasta ringi, vähendati teenust järk-järgult madalhooajaks ja kõrghooajal osutati teenust kommertsalustel (vt põhjendus 34). Kuna nii üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses viidatakse „aastasele [sõitjate] arvule“, ei saa komisjon veetud sõitjate arvu arvestamata jätta, kui teenust osutatakse kommertsalustel, nagu soovitas Itaalia.

154

(155)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

155

(156)  Vt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 140.

156

(157)  Lühiduse huvides ei esita komisjon käesolevas otsuses üksikasjalikke andmeid.

157

(158)  Uuritavate otsustega seoses osalesid sellel konverentsil taristu- ja transpordiministeerium, majandus- ja rahandusministeerium ning majandusarengu ministeerium.

158

(159)  Vt ministeeriumidevahelise konverentsi 30. detsembri 2004. aasta otsus. Selle otsusega pikendati algselt kavandatud amortisatsiooniperioodi parvlaevade puhul 20 aastast 30 aastani ja kiirreisilaevade puhul 15–20 aastani.

159

(160)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

160

(161)  Nagu on kindlaks tehtud põhjenduses 436. Muude liinide teenindamiseks antud abi ebaseaduslikkust uuritakse lähemalt punktis 7.3.1.8.

161

(162)  Ärikasumi see osa tuleneb peaaegu täielikult avaliku teenuse osutamisest, kuna Tirrenial puudus ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2012 äritegevus peaaegu täiesti. Erakorralise ärikasumi all kajastati ka kogu kasum või kahjum, mis saadi nt avaliku teenusega mitteseotud varade müügist.

162

(163)  Selguse huvides tuleb märkida, et see puudutab Genova–Olbia–Arbataxi, Civitavecchia–Cagliari–Arbataxi, Napoli–Cagliari, Palermo–Cagliari, Trapani–Cagliari ja Termoli – Tremiti saarte segaveoliini ning Livorno–Cagliari, Napoli–Cagliari ja Ravenna–Catania kaubaveoliini.

163

(164)  Komisjon tuletab sellega seoses meelde, et nende üheksa liini puhul leiti, et tegemist on tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenusega (vt punkt 7.3.1.2) ja need vastavad merekabotaaži määrusega kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustuste nõuetele. Lisaks kiitis komisjon heaks Tirrenia esialgse lepingu pikendamise, pidades silmas selle äriühingu erastamisprotsessi, ning seetõttu ei puudutanud tema 21. juuni 2012. aasta põhjendatud arvamus Tirreniat (vt põhjendus 121).

164

(165)  Täpsed liinid on nimetatud joonealuses märkuses 159.

165

(166)  Isegi kui see abi anti enne 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jõustumist vastavalt nende suuniste punktile 139, peab komisjon kohaldama raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele, nagu Tirrenia, antud abi uurimisel 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste sätteid, olenemata abi andmise kuupäevast. Kui komisjon hindab raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne 31. jaanuari 2012 antud abi kokkusobivust siseturuga 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt, arvatakse see abi siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku sätetele, välja arvatud punktid 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60.

166

(167)  Vt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 140.

167

(168)  Välja arvatud laeva Clodia uuendamine, mille eest maksis Tirrenia.

168

(169)  Nagu on selgitatud põhjenduses 192, kasutas Tirrenia 12 051 900 eurost, mis eraldati rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks laevadel vajalike uuenduste tegemise jaoks, laeva Clodia uuendamise eest tasumiseks tegelikult ainult 630 600 eurot.

169

(170)  Kohtuasi C-301/87: Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:1990:67, punkt 41.

170

vs

(171)  Vt joonealune märkus 166.

171

(172)  Täpsed liinid on nimetatud joonealuses märkuses 159.

172

(173)  Grimaldi väitega, et teised ettevõtjad osutasid teenuseid, mida peetakse samaväärseks CINi uue lepingu alusel osutatavate teenustega, ei saa mitmel põhjusel nõustuda. Grimaldi ei ole eelkõige hinnanud konkurentsiolukorda CINile ülesande andmise hetkel, vaid viitab selle asemel Itaalia konkurentsiameti resolutsioonile, milles keskendutakse peamiselt alates 2015. aastast kujunenud olukorrale. Lisaks sellele ei ole Grimaldi isegi sellega seoses, et CINile ülesande andmise ajal võis teenuseid osutada mõni teine ettevõtja, tõendanud, et see puudutab CINi osutatavate teenustega samaväärseid teenuseid. Nende teiste ettevõtjate pakutavad teenused võivad piirduda ainult kõrghooajaga, nende sagedus võib olla erinev või nad ei pruugi ühendada täpselt samu sadamaid. Seetõttu ei ole tõendatud, et teiste ettevõtjate pakutavad teenused on uues lepingus sätestatud avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks piisavad.

173

(174)  Vt käesoleva otsuse põhjendused 1 ja 5.

174

(175)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 1973, komisjon vs. Saksamaa, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

175

vs

(176)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. märts 1990, Belgia vs. komisjon, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, punkt 66.

176

vs

(177)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuni 1999, Belgia vs. komisjon, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65.

177

vs

(178)  Riigiabi nõude rahuldamisjärku võlanimekirjas reguleeritakse siseriikliku õigusega, tingimusel et see järk on kooskõlas tõhususe ja samaväärsuse põhimõttega. Vt komisjoni ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi tagasinõudmist käsitleva 23. juuli 2019. aasta teatise C 247/1 punkt 64. Igal juhul ei või riigiabi nõude rahuldamisjärk olla tavaliste tagamata nõuete rahuldamisjärgust madalam. Riigiabi nõude lõplik registreerimine peatab ka tagasinõudmisega seotud lisaintressi arvestamise.

178

(179)  Kohtuasi C-303/88: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:1991:136.

179

vs

(180)  Kohtuasi T-121/15: Fortischem a.s. vs. komisjon, ECLI:EU:T:2019:684, punkt 208.

180

vs.

(181)  Kohtuasi T-123/09: Ryanair vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:164, punkt 156.

181

vs.

(182)  Vt põhjendus 99.

182

(183)  Vt põhjendus 384.

183

(184)  Vt põhjendus 391.

184

(185)  Vt põhjendus 13.

185

(186)  Asjaolu, et Onorato Partecipazioni omandas hiljem täieliku omandiõiguse ja kontrolli Moby ja CINi üle (vt ka põhjendus 82), seda fakti ei muuda.

186

(187)  Komisjon võttis selle otsuse muudetud versiooni vastu 19. detsembril 2012 (vt põhjendus 5).

187

(188)  Vt põhjendus 4.

188

(189)  Vt põhjendus 398.

189

(190)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

190

(191)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

191

---