# Euroopa Liidu L 342/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 342 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik16. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 342

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik16. oktoober 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1497, 15. oktoober 2020, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum KCCM 80184 ja Escherichia coli KCCM 80096 abil toodetud L-metioniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1498, 15. oktoober 2020, milles käsitletakse toimeaine metüültiofanaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1499, 28. juuli 2020, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavuse kohta taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi suhtes Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 5026 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1500, 28. juuli 2020, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavuse kohta elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevuste sooritamiseks sõlmitud lepingute suhtes Leedus
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 5031 all)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1501, 14. oktoober 2020, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 kohast hindamist seoses Saksamaa tehtud ajutise erandiga komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 teatavatest sätetest
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 6891 all)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1502, 15. oktoober 2020, millega nähakse ette sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ja nende teatavate õiguste piiramise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi raames toimuva komisjonipoolse isikuandmete töötlemisega | 25 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1497, 15. oktoober 2020, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum KCCM 80184 ja Escherichia coli KCCM 80096 abil toodetud L-metioniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

Escherichia coli

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1498, 15. oktoober 2020, milles käsitletakse toimeaine metüültiofanaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

5

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1499, 28. juuli 2020, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavuse kohta taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi suhtes Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 5026 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 5026 all)

1

8

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1500, 28. juuli 2020, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavuse kohta elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevuste sooritamiseks sõlmitud lepingute suhtes Leedus
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 5031 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 5031 all)

1

15

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1501, 14. oktoober 2020, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 kohast hindamist seoses Saksamaa tehtud ajutise erandiga komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 teatavatest sätetest
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 6891 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 6891 all)

1

23

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1502, 15. oktoober 2020, millega nähakse ette sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ja nende teatavate õiguste piiramise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi raames toimuva komisjonipoolse isikuandmete töötlemisega

25

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta rakendusotsuse (EL) 2020/1436 (millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt) parandus ( ELT L 331, 12.10.2020 ) | 31 |
| | * | Komisjoni 5. märtsi 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/330 (millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes) parandus ( ELT L 63, 6.3.2018 ) | 32 |

Parandused

*

Nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta rakendusotsuse (EL) 2020/1436 (millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt) parandus ( ELT L 331, 12.10.2020 )

( ELT L 331, 12.10.2020 )

31

*

Komisjoni 5. märtsi 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/330 (millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes) parandus ( ELT L 63, 6.3.2018 )

( ELT L 63, 6.3.2018 )

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1497,

15. oktoober 2020,

milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud loataotlus Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniini kasutamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide söödas. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud loataotlus Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniini kasutamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide söödas. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniini kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniini kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 12. novembri 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 12. novembri 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale.

| (5) | Samuti jõudis amet järeldusele, et Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniin on kõikide loomade jaoks tõhus metioniiniallikas ning selleks, et saavutada mäletsejate puhul sama tõhusus kui mittemäletsejate puhul, tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas. |
| --- | --- |

(5)

Samuti jõudis amet järeldusele, et Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniin on kõikide loomade jaoks tõhus metioniiniallikas ning selleks, et saavutada mäletsejate puhul sama tõhusus kui mittemäletsejate puhul, tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas.

| (6) | Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (7) | Kõnealuse söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2019; 17(12): 5917.

2

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid |
| 3c305 | - | L-metioniin | Söödalisandi koostis

  Pulber, mis sisaldab vähemalt 98,5 % L-metioniini ja mille niiskusesisaldus on kuni 0,5 %
  ------------------

  Toimeaine kirjeldus

  L-metioniin, mis on saadud Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil kääritamise teel
  Keemiline valem: C5H11NO2S
  CASi number: 63–68-3
  ------------------

  Analüüsimeetodid
   (1)

  L-metioniini sisalduse määramine söödalisandis:






  — | Food Chemical Codex’i „L-methionine monograph“ (tuvastamine) ning |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid

3c305

-

L-metioniin

Söödalisandi koostis

Pulber, mis sisaldab vähemalt 98,5 % L-metioniini ja mille niiskusesisaldus on kuni 0,5 %

------------------

Toimeaine kirjeldus

L-metioniin, mis on saadud Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil kääritamise teel

Keemiline valem: C5H11NO2S

CASi number: 63–68-3

------------------

Analüüsimeetodid
   (1)

L-metioniini sisalduse määramine söödalisandis:

—

Food Chemical Codex’i „L-methionine monograph“ (tuvastamine) ning

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (kvantifitseerimine) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 (kvantifitseerimine)

Metioniinisisalduse määramine eelsegus:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 – ning |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17 180 – ning

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

Metioniinisisalduse määramine segasöödas ja söödamaterjalis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

Metioniinisisalduse määramine vees:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS)

Kõik loomaliigid

-

-

-

| 1. | L-metioniini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

1.

L-metioniini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | L-metioniini võib manustada joogiveega. |
| --- | --- |

2.

L-metioniini võib manustada joogiveega.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave:
  „L-metioniini lisamisel, eriti joogiveele, tuleb arvesse võtta kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“ |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave:

„L-metioniini lisamisel, eriti joogiveele, tuleb arvesse võtta kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“

5.11.2030

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1498,

15. oktoober 2020,

milles käsitletakse toimeaine metüültiofanaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (2) kanti toimeaine metüültiofanaat nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (2) kanti toimeaine metüültiofanaat nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine metüültiofanaadi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. oktoobril 2020. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine metüültiofanaadi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. oktoobril 2020.

| (4) | Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikliga 1 on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus metüültiofanaadi heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikliga 1 on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus metüültiofanaadi heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 1. novembril 2016 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 1. novembril 2016 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku üldsusele kättesaadavaks. Samuti edastas toiduohutusamet pikendamise hindamise aruande taotlejatele ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning algatas selle kohta avaliku arutelu. Toiduohutusamet edastas saadud märkused komisjonile. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku üldsusele kättesaadavaks. Samuti edastas toiduohutusamet pikendamise hindamise aruande taotlejatele ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning algatas selle kohta avaliku arutelu. Toiduohutusamet edastas saadud märkused komisjonile.

| (8) | 17. jaanuaril 2018 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas metüültiofanaat võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Järelduses toodi esile mitmed probleemid ja andmelüngad. |
| --- | --- |

(8)

17. jaanuaril 2018 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas metüültiofanaat võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Järelduses toodi esile mitmed probleemid ja andmelüngad.

| (9) | Komisjon esitas 24. oktoobril 2018 esialgse pikendamisaruande metüültiofanaadi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele, kes arutas seda mitmel koosolekul. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon esitas 24. oktoobril 2018 esialgse pikendamisaruande metüültiofanaadi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele, kes arutas seda mitmel koosolekul.

| (10) | Taotleja teavitas 10. juuli 2020. aasta kirjaga komisjoni oma otsusest võtta tagasi metüültiofanaadi heakskiidu pikendamise taotlus. |
| --- | --- |

(10)

Taotleja teavitas 10. juuli 2020. aasta kirjaga komisjoni oma otsusest võtta tagasi metüültiofanaadi heakskiidu pikendamise taotlus.

| (11) | Seepärast ei tuleks metüültiofanaadi heakskiitu pikendada. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast ei tuleks metüültiofanaadi heakskiitu pikendada.

| (12) | Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta.

| (13) | Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega metüültiofanaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega metüültiofanaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks.

| (14) | Kui liikmesriigid annavad metüültiofanaati sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, ei tohi kõnealune ajavahemik olla pikem kui 12 kuud alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(14)

Kui liikmesriigid annavad metüültiofanaati sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, ei tohi kõnealune ajavahemik olla pikem kui 12 kuud alates käesoleva määruse jõustumisest.

| (15) | Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust toimeaine metüültiofanaadi heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust toimeaine metüültiofanaadi heakskiitmiseks.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine

Toimeaine metüültiofanaadi heakskiitu ei pikendata.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osast jäetakse välja 105. rida, milles käsitletakse metüültiofanaati.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid võtavad toimeainet metüültiofanaati sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi hiljemalt 19. aprilliks 2021.

Artikkel 4

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, lõppeb hiljemalt 19. oktoobriks 2021.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 16. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/53/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi ja metüültiofanaadi (ELT L 241, 17.9.2005, lk 51).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance thiophanate-methyl (Järeldused toimeaine metüültiofanaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta), EFSA Journal 2018;16(1):5133. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5133.

6

---

OTSUSED

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/8

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1499,

28. juuli 2020,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavuse kohta taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi suhtes Itaalias

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 5026 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 3,

olles konsulteerinud riigihangete nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   FAKTID

FAKTID

| (1) | 3. detsembril 2019 esitas ettevõtja Enel Green Power (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 (2) artikli 1 lõikega 1. |
| --- | --- |

(1)

3. detsembril 2019 esitas ettevõtja Enel Green Power (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 (2) artikli 1 lõikega 1.

2

| (2) | Taotluses on käsitletud direktiivi 2014/25/EL artiklis 9 osutatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki Itaalias taotluse esitaja poolt. Taotluses kirjeldatakse järgmisi teenuseid: päikese-, tuule-, minihüdro- ja geotermiline energia. Taotluse esitaja ei lisanud taotlusesse biomassi ja biogaasi, sest ta väidab, et komisjoni praktika kohaselt peavad neid tehnoloogiaid praegu toetavad stimuleerivad kavad viima järelduseni, et asjaomased turud ei ole veel konkurentsile otseselt avatud. |
| --- | --- |

(2)

Taotluses on käsitletud direktiivi 2014/25/EL artiklis 9 osutatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki Itaalias taotluse esitaja poolt. Taotluses kirjeldatakse järgmisi teenuseid: päikese-, tuule-, minihüdro- ja geotermiline energia. Taotluse esitaja ei lisanud taotlusesse biomassi ja biogaasi, sest ta väidab, et komisjoni praktika kohaselt peavad neid tehnoloogiaid praegu toetavad stimuleerivad kavad viima järelduseni, et asjaomased turud ei ole veel konkurentsile otseselt avatud.

| (3) | Taotlusele ei olnud lisatud sõltumatu riikliku ametiasutuse põhjendatud seisukohta. Sellest tulenevalt tuleb komisjonil vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 1 võtta taotluse suhtes 105 tööpäeva jooksul vastu rakendusakt. Esialgne tähtaeg peatati vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 2. Taotluse esitaja ja komisjoni vahel kokku lepitud tähtaeg rakendusakti vastuvõtmiseks lõpeb 31. juulil 2020. |
| --- | --- |

(3)

Taotlusele ei olnud lisatud sõltumatu riikliku ametiasutuse põhjendatud seisukohta. Sellest tulenevalt tuleb komisjonil vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 1 võtta taotluse suhtes 105 tööpäeva jooksul vastu rakendusakt. Esialgne tähtaeg peatati vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 2. Taotluse esitaja ja komisjoni vahel kokku lepitud tähtaeg rakendusakti vastuvõtmiseks lõpeb 31. juulil 2020.

2.   ÕIGUSRAAMISTIK

ÕIGUSRAAMISTIK

| (4) | Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse lepingute sõlmimise suhtes, mis käsitlevad muu hulgas elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevusi kõnealuse direktiivi tähenduses, välja arvatud juhul, kui see tegevus on hõlmatud selle direktiivi artikli 34 kohase erandiga. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse lepingute sõlmimise suhtes, mis käsitlevad muu hulgas elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevusi kõnealuse direktiivi tähenduses, välja arvatud juhul, kui see tegevus on hõlmatud selle direktiivi artikli 34 kohase erandiga.

| (5) | Direktiivi 2014/25/EL alusel ei kohaldata kõnealust direktiivi selles käsitletava tegevuse võimaldamiseks ette nähtud lepingute suhtes, kui liikmesriigis, kus seda tegevust tehakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele, mis võivad hõlmata asjaomaste toodete või teenuste omadusi, nõudluse või pakkumise aspektis asendatavaks peetavate alternatiivsete toodete või teenuste olemasolu, hindu ja mitme kõnealuseid tooteid tarniva või teenuseid osutava tarnija tegelikku või võimalikku kohalolekut turul. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2014/25/EL alusel ei kohaldata kõnealust direktiivi selles käsitletava tegevuse võimaldamiseks ette nähtud lepingute suhtes, kui liikmesriigis, kus seda tegevust tehakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele, mis võivad hõlmata asjaomaste toodete või teenuste omadusi, nõudluse või pakkumise aspektis asendatavaks peetavate alternatiivsete toodete või teenuste olemasolu, hindu ja mitme kõnealuseid tooteid tarniva või teenuseid osutava tarnija tegelikku või võimalikku kohalolekut turul.

3.   HINDAMINE

HINDAMINE

3.1.   Piiramatu juurdepääs turule

Piiramatu juurdepääs turule

| (6) | Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud asjakohased liidu õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas, kus taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise ja hulgimüügi puhul on nimetatud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (3). |
| --- | --- |

(6)

Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud asjakohased liidu õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas, kus taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise ja hulgimüügi puhul on nimetatud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (3).

3

| (7) | Komisjonile kättesaadava teabe põhjal on Itaalia võtnud direktiivi 2009/72/EÜ siseriiklikku õigusesse üle seadusandliku dekreediga nr 93/2011, mida on hiljem muudetud seaduse nr 115/2015 artikliga 26 ja seaduse nr 122/2016 artikliga 33. Seetõttu ei peeta juurdepääsu asjaomasele turule vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikele 3 piiratuks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonile kättesaadava teabe põhjal on Itaalia võtnud direktiivi 2009/72/EÜ siseriiklikku õigusesse üle seadusandliku dekreediga nr 93/2011, mida on hiljem muudetud seaduse nr 115/2015 artikliga 26 ja seaduse nr 122/2016 artikliga 33. Seetõttu ei peeta juurdepääsu asjaomasele turule vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikele 3 piiratuks.

3.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (8) | Otsest avatust konkurentsile tuleb hinnata eri näitajate põhjal, millest ükski ei ole eraldi võetuna otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Kuna taotluses käsitletud eri tegevuste tingimused on erinevad, tuleb konkurentsiolukorra uurimisel arvesse võtta eri turgude erinevat olukorda. |
| --- | --- |

(8)

Otsest avatust konkurentsile tuleb hinnata eri näitajate põhjal, millest ükski ei ole eraldi võetuna otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Kuna taotluses käsitletud eri tegevuste tingimused on erinevad, tuleb konkurentsiolukorra uurimisel arvesse võtta eri turgude erinevat olukorda.

| (9) | Käesolev otsus ei piira konkurentsi- ja riigiabieeskirjade ega muid valdkondi käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist. Eelkõige ei pruugi kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, olla tingimata samad, mida kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (4) kohasel hindamisel, nagu on kinnitanud Üldkohus (5). |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus ei piira konkurentsi- ja riigiabieeskirjade ega muid valdkondi käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist. Eelkõige ei pruugi kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, olla tingimata samad, mida kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (4) kohasel hindamisel, nagu on kinnitanud Üldkohus (5).

4

5

| (10) | Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad tegevused on avatud teatavale konkurentsile turgudel, kuhu juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, sel määral, et ka direktiivis 2014/25/EL sätestatud hankelepinguid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et taotluses käsitletud tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumuse. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad tegevused on avatud teatavale konkurentsile turgudel, kuhu juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, sel määral, et ka direktiivis 2014/25/EL sätestatud hankelepinguid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et taotluses käsitletud tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumuse.

3.3.   Asjaomase turu määratlus

Asjaomase turu määratlus

| (11) | 2012. aastal määratles komisjon oma rakendusotsuses 2012/539/EL, (6) et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmine ja hulgimüük on eraldiseisev turg. |
| --- | --- |

(11)

2012. aastal määratles komisjon oma rakendusotsuses 2012/539/EL, (6) et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmine ja hulgimüük on eraldiseisev turg.

6

| (12) | 2017. aastal võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2018/71 (7) seoses Madalmaade elektrituruga. Madalmaade puhul leidis komisjon, et puudub vajadus määrata kindlaks eraldi elektriturud olenevalt elektri allikast. Itaalia puhul olid rakendusotsusest 2012/539/EL kõrvalekaldumise peamised põhjused järgmised: asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat müüdi otse hulgimüügiturul ja mitte turuvälisele üksusele, milleks on süsteemihaldur Saksamaal ja Gestore dei Servizi Energetici (GSE) Itaalias, eelistarne puudumine taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia puhul, asjaolu, et taastuvelektri suhtes kohaldatava seadusega ettenähtud hüvitusmäära vorm oli lisatasu elektrienergia tarnimise eest (erinevalt fikseeritud määrast, nagu Saksamaa ja Itaalia pretsedentides), ning asjaolu, et taastuvate energiaallikate toetuste suhtes kohaldati alguses pakkumismenetlust, kus eri tehnoloogiad konkureerisid ettemääratud toetuste summa nimel. |
| --- | --- |

(12)

2017. aastal võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2018/71 (7) seoses Madalmaade elektrituruga. Madalmaade puhul leidis komisjon, et puudub vajadus määrata kindlaks eraldi elektriturud olenevalt elektri allikast. Itaalia puhul olid rakendusotsusest 2012/539/EL kõrvalekaldumise peamised põhjused järgmised: asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat müüdi otse hulgimüügiturul ja mitte turuvälisele üksusele, milleks on süsteemihaldur Saksamaal ja Gestore dei Servizi Energetici (GSE) Itaalias, eelistarne puudumine taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia puhul, asjaolu, et taastuvelektri suhtes kohaldatava seadusega ettenähtud hüvitusmäära vorm oli lisatasu elektrienergia tarnimise eest (erinevalt fikseeritud määrast, nagu Saksamaa ja Itaalia pretsedentides), ning asjaolu, et taastuvate energiaallikate toetuste suhtes kohaldati alguses pakkumismenetlust, kus eri tehnoloogiad konkureerisid ettemääratud toetuste summa nimel.

7

| (13) | Käesolevas taotluses on taotluse esitaja seisukohal, et Itaalias on taastuvatest energiaallikatest ja tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia hulgimüük osa samast turust. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas taotluses on taotluse esitaja seisukohal, et Itaalias on taastuvatest energiaallikatest ja tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia hulgimüük osa samast turust.

| (14) | Itaalia konkurentsiasutus Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato („AGCM“) leidis oma 6. märtsi 2020. aasta kirjas, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tootmise jaoks ei ole võimalik kindlaks teha eraldi turgu, mis eristuks tavapärastest energiaallikatest energia tootmise turust. Asutus märgib, et taastuvatest ja tavapärastest energiaallikatest energia tootmine on elektrinõudluse rahuldamise seisukohast täiesti asendatavad ning turutingimustel müüdava taastuvenergia osakaal on suur (üle 50 % koguenergiast). Sellega seoses väidab AGCM, et taastuvatest energiaallikatest tootmisel antavaid stiimuleid on alates 2012. aastast märkimisväärselt vähendatud ning aja jooksul on nende tase kaldunud tagama üksnes elektritootjate kulude hüvitamise. |
| --- | --- |

(14)

Itaalia konkurentsiasutus Autorita’ Garante della Concorrenza e del Mercato („AGCM“) leidis oma 6. märtsi 2020. aasta kirjas, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tootmise jaoks ei ole võimalik kindlaks teha eraldi turgu, mis eristuks tavapärastest energiaallikatest energia tootmise turust. Asutus märgib, et taastuvatest ja tavapärastest energiaallikatest energia tootmine on elektrinõudluse rahuldamise seisukohast täiesti asendatavad ning turutingimustel müüdava taastuvenergia osakaal on suur (üle 50 % koguenergiast). Sellega seoses väidab AGCM, et taastuvatest energiaallikatest tootmisel antavaid stiimuleid on alates 2012. aastast märkimisväärselt vähendatud ning aja jooksul on nende tase kaldunud tagama üksnes elektritootjate kulude hüvitamise.

| (15) | Komisjon märgib, et taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist Itaalias toetavad mitmed eri karakteristikutega kavad. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon märgib, et taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist Itaalias toetavad mitmed eri karakteristikutega kavad.

| (16) | Komisjon analüüsis rakendusotsuses 2012/539/EL seoses Itaaliaga nelja taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist toetava kava omadusi. Võttes arvesse pärast kõnealust otsust Itaalias taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise toetamiseks kehtestatud kavade eri omadusi, jagatakse turg käesolevates põhjendustes esitatud analüüsi eesmärgil ühelt poolt Itaalias taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise toetamiseks kehtestatud kavadeks, mida on analüüsitud rakendusotsuses 2012/539/EL, ja teiselt poolt Itaalias pärast kõnealust otsust kehtestatud kavadeks taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise toetamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon analüüsis rakendusotsuses 2012/539/EL seoses Itaaliaga nelja taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist toetava kava omadusi. Võttes arvesse pärast kõnealust otsust Itaalias taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise toetamiseks kehtestatud kavade eri omadusi, jagatakse turg käesolevates põhjendustes esitatud analüüsi eesmärgil ühelt poolt Itaalias taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise toetamiseks kehtestatud kavadeks, mida on analüüsitud rakendusotsuses 2012/539/EL, ja teiselt poolt Itaalias pärast kõnealust otsust kehtestatud kavadeks taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise toetamiseks.

| (17) | Seoses sellega on oluline mainida, et asjaomastel turgudel ei kohaldata mitte kõigi turuosaliste suhtes riigihanke-eeskirju. Seepärast oleks neil äriühinguil, kelle suhtes neid eeskirju ei kohaldata, nendel turgudel tegutsedes võimalus avaldada konkurentsisurvet turuosalistele, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse. |
| --- | --- |

(17)

Seoses sellega on oluline mainida, et asjaomastel turgudel ei kohaldata mitte kõigi turuosaliste suhtes riigihanke-eeskirju. Seepärast oleks neil äriühinguil, kelle suhtes neid eeskirju ei kohaldata, nendel turgudel tegutsedes võimalus avaldada konkurentsisurvet turuosalistele, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse.

3.4.   Asjaomase geograafilise turu määratlus

Asjaomase geograafilise turu määratlus

| (18) | Elektrisektoris peetakse asjaomast geograafilist turgu sageli oma ulatuselt riiklikuks. Asjaomane geograafiline piirkond võib siiski sõltuda ka võrgupiiranguid kajastavast pakkumispiirkonna konfiguratsioonist. |
| --- | --- |

(18)

Elektrisektoris peetakse asjaomast geograafilist turgu sageli oma ulatuselt riiklikuks. Asjaomane geograafiline piirkond võib siiski sõltuda ka võrgupiiranguid kajastavast pakkumispiirkonna konfiguratsioonist.

| (19) | Oma rakendusotsuses 2012/539/EL leidis komisjon, et võrgupiirangute tõttu ja selleks, et hinnata, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (8) artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, loetakse tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi asjaomasteks geograafilisteks turgudeks põhjaosa makrotsoon ja lõunaosa makrotsoon. |
| --- | --- |

(19)

Oma rakendusotsuses 2012/539/EL leidis komisjon, et võrgupiirangute tõttu ja selleks, et hinnata, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (8) artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, loetakse tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi asjaomasteks geograafilisteks turgudeks põhjaosa makrotsoon ja lõunaosa makrotsoon.

8

| (20) | Geograafilise turu puhul on taotluse esitaja seisukohal, et see on riigisisene turg. |
| --- | --- |

(20)

Geograafilise turu puhul on taotluse esitaja seisukohal, et see on riigisisene turg.

| (21) | Itaalia ametiasutused märgivad oma 6. märtsi 2020. aasta kirjas, et lõunaosa makrotsooni ja Sardiinia hinnavahet on vähendatud peaaegu nullini, samas kui lõunaosa makrotsooni ja Sitsiilia makrotsooni hinnavahet on vähendatud. AGCM rõhutab Itaalia turgu mõjutanud hajutamisprotsessi, mida näitab Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) pidev kahanemine riiklikul tasandil (2018. aastal 549, 2017. aastal 686, 2016. aastal 713 ja 2012. aastal 884). Taotluse esitaja esitas HHI arvutuse oma 19. septembri 2019. aasta kirjas. AGCM juhib siiski tähelepanu sellele, et vähemalt ühe makrotsooni (Sitsiilia) puhul tundub, et tsooni hind on endiselt püsivalt ja märkimisväärselt erinev hinnast ülejäänud riigis. |
| --- | --- |

(21)

Itaalia ametiasutused märgivad oma 6. märtsi 2020. aasta kirjas, et lõunaosa makrotsooni ja Sardiinia hinnavahet on vähendatud peaaegu nullini, samas kui lõunaosa makrotsooni ja Sitsiilia makrotsooni hinnavahet on vähendatud. AGCM rõhutab Itaalia turgu mõjutanud hajutamisprotsessi, mida näitab Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) pidev kahanemine riiklikul tasandil (2018. aastal 549, 2017. aastal 686, 2016. aastal 713 ja 2012. aastal 884). Taotluse esitaja esitas HHI arvutuse oma 19. septembri 2019. aasta kirjas. AGCM juhib siiski tähelepanu sellele, et vähemalt ühe makrotsooni (Sitsiilia) puhul tundub, et tsooni hind on endiselt püsivalt ja märkimisväärselt erinev hinnast ülejäänud riigis.

| (22) | Komisjon nõustub, et hinnavahede areng viimase kaheksa aasta jooksul on näidanud makrotsoonide märkimisväärset lähenemist. Sitsiilia makrotsooni turu kõrgema hinna püsimine näib siiski õigustavat kõnealuse tsooni eraldamist ülejäänud Itaalia turust. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon nõustub, et hinnavahede areng viimase kaheksa aasta jooksul on näidanud makrotsoonide märkimisväärset lähenemist. Sitsiilia makrotsooni turu kõrgema hinna püsimine näib siiski õigustavat kõnealuse tsooni eraldamist ülejäänud Itaalia turust.

| (23) | Et teha käesoleva otsuse jaoks analüüs ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse ja riigiabi eeskirjade kohaldamist, käsitab komisjon kahte asjaomast geograafilist turgu: ühelt poolt põhjaosa, lõunaosa ja Sardiinia makrotsoonid ning teiselt poolt Sitsiilia makrotsoon. |
| --- | --- |

(23)

Et teha käesoleva otsuse jaoks analüüs ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse ja riigiabi eeskirjade kohaldamist, käsitab komisjon kahte asjaomast geograafilist turgu: ühelt poolt põhjaosa, lõunaosa ja Sardiinia makrotsoonid ning teiselt poolt Sitsiilia makrotsoon.

3.5.   Turuanalüüs

Turuanalüüs

| (24) | Komisjon jõudis oma rakendusotsuses 2012/539/EL järeldusele, et riigihanke-eeskirjade täitmisest võib vabastada ainult tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi. Otsuses märgiti, et direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud konkurentsile otsese avatuse tingimus tuleks lugeda täidetuks tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul Itaalia territooriumil, välja arvatud Sardiinias ja Sitsiilias. Otsuses analüüsiti nelja taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist stimuleeriva kava omadusi. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon jõudis oma rakendusotsuses 2012/539/EL järeldusele, et riigihanke-eeskirjade täitmisest võib vabastada ainult tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi. Otsuses märgiti, et direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud konkurentsile otsese avatuse tingimus tuleks lugeda täidetuks tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul Itaalia territooriumil, välja arvatud Sardiinias ja Sitsiilias. Otsuses analüüsiti nelja taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist stimuleeriva kava omadusi.

| (25) | Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) mehhanism koosneb seadusejärgsest võrku tarnimise tariifist elektrile, mis on toodetud taastuvatest energiaallikatest ja nendega sarnastest allikatest, eelkõige elektrile, mis on toodetud soojus- ja elektrienergia koostootmisjaamades. Kõnealune mehhanism katab tegevus-, kapitali- ja kütusekulud ning hõlmab stiimulit, mida kohaldatakse esimesel kaheksal tegevusaastal. |
| --- | --- |

(25)

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) mehhanism koosneb seadusejärgsest võrku tarnimise tariifist elektrile, mis on toodetud taastuvatest energiaallikatest ja nendega sarnastest allikatest, eelkõige elektrile, mis on toodetud soojus- ja elektrienergia koostootmisjaamades. Kõnealune mehhanism katab tegevus-, kapitali- ja kütusekulud ning hõlmab stiimulit, mida kohaldatakse esimesel kaheksal tegevusaastal.

| (26) | Kõikehõlmavat tariifi kohaldatakse elektrijaamade suhtes, mille olemasolev võimsus on tuuleparkide puhul alla 200 kW ja muud liiki taastuvate energiaallikate puhul alla 1 MW. See süsteem on tagatud 15 aastaks, see on vabatahtlik ja alternatiiv roheliste sertifikaatide süsteemile. Kõikehõlmav tariif sisaldab energia hinda ja stiimulit. |
| --- | --- |

(26)

Kõikehõlmavat tariifi kohaldatakse elektrijaamade suhtes, mille olemasolev võimsus on tuuleparkide puhul alla 200 kW ja muud liiki taastuvate energiaallikate puhul alla 1 MW. See süsteem on tagatud 15 aastaks, see on vabatahtlik ja alternatiiv roheliste sertifikaatide süsteemile. Kõikehõlmav tariif sisaldab energia hinda ja stiimulit.

| (27) | Roheliste sertifikaatide mehhanism („CV“) põhineb kohustuslike kvootide kehtestamisel tavapärastest energiaallikatest toodetava elektri tootjate ja importijate suhtes, kes peavad ostma iga aasta teatava arvu rohelisi sertifikaate. Seejärel jaotatakse rohelised sertifikaadid taastuvenergia rajatistele olenevalt toodetava energia allikast ning sertifikaate võib vahetada energiaturust eraldi turul. Taastuvelektri tootjad saavad tulu taastuvenergia müügist ja stiimulina ka tulu roheliste sertifikaatide müügist. Roheliste sertifikaatide väärtus määratakse kindlaks nõudluse (tavapärastest energiaallikatest toodetava energia tootjate ja importijate poolt) ja pakkumise (taastuvatest energiaallikatest elektri tootjate poolt) suhte alusel. Roheliste sertifikaatide skeemi kohaldatakse üle 1 MW suuruse võimsusega rajatiste puhul (välja arvatud fotogalvaanilised rajatised) ja üle 200 kW tuuleenergia puhul. |
| --- | --- |

(27)

Roheliste sertifikaatide mehhanism („CV“) põhineb kohustuslike kvootide kehtestamisel tavapärastest energiaallikatest toodetava elektri tootjate ja importijate suhtes, kes peavad ostma iga aasta teatava arvu rohelisi sertifikaate. Seejärel jaotatakse rohelised sertifikaadid taastuvenergia rajatistele olenevalt toodetava energia allikast ning sertifikaate võib vahetada energiaturust eraldi turul. Taastuvelektri tootjad saavad tulu taastuvenergia müügist ja stiimulina ka tulu roheliste sertifikaatide müügist. Roheliste sertifikaatide väärtus määratakse kindlaks nõudluse (tavapärastest energiaallikatest toodetava energia tootjate ja importijate poolt) ja pakkumise (taastuvatest energiaallikatest elektri tootjate poolt) suhte alusel. Roheliste sertifikaatide skeemi kohaldatakse üle 1 MW suuruse võimsusega rajatiste puhul (välja arvatud fotogalvaanilised rajatised) ja üle 200 kW tuuleenergia puhul.

| (28) | Rohelisi sertifikaate muudeti 2016. aasta jaanuaris ja need nimetati ümber GRINiks. See toimib kord kvartalis makstava hüvitise kaudu, mis lisandub kavast kasusaajatele makstavale elektrihinnale. GRINi alusel makstud summad ja nende kestus on täpselt samad, mida kasusaajad oleksid saanud varasemate roheliste sertifikaatide alusel. |
| --- | --- |

(28)

Rohelisi sertifikaate muudeti 2016. aasta jaanuaris ja need nimetati ümber GRINiks. See toimib kord kvartalis makstava hüvitise kaudu, mis lisandub kavast kasusaajatele makstavale elektrihinnale. GRINi alusel makstud summad ja nende kestus on täpselt samad, mida kasusaajad oleksid saanud varasemate roheliste sertifikaatide alusel.

| (29) | Energiakontode („CE“) süsteemiga motiveeritakse elektri tootmist fotogalvaanilistest allikatest, makstes tootjatele lisatasu elektrienergia tarnimise eest päev-ette-turu hinnaga ja stimuleerivat tasu. See stiimulite süsteem on tagatud 20 aastaks. |
| --- | --- |

(29)

Energiakontode („CE“) süsteemiga motiveeritakse elektri tootmist fotogalvaanilistest allikatest, makstes tootjatele lisatasu elektrienergia tarnimise eest päev-ette-turu hinnaga ja stimuleerivat tasu. See stiimulite süsteem on tagatud 20 aastaks.

| (30) | Võttes arvesse kõnealuste kavade omadusi ning toodetava elektrienergia tootmise ja hulgimüügi eripära, järeldas komisjon oma rakendusotsuses 2012/539/EL, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul ei ole täidetud konkurentsile otsese avatuse tingimus. Kuna nende kavade tingimused on suuresti jäänud muutumatuks, ei näe komisjon põhjust oma hinnangut muuta. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse kõnealuste kavade omadusi ning toodetava elektrienergia tootmise ja hulgimüügi eripära, järeldas komisjon oma rakendusotsuses 2012/539/EL, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul ei ole täidetud konkurentsile otsese avatuse tingimus. Kuna nende kavade tingimused on suuresti jäänud muutumatuks, ei näe komisjon põhjust oma hinnangut muuta.

| (31) | Pärast rakendusotsust 2012/539/EL kehtestatud kavade puhul teatati komisjonile kõige olulisematest kavadest ning need kiideti heaks riigiabi eeskirjade alusel komisjoni otsusega C(2016) 2726 (9) ja komisjoni otsusega C(2019) 4498 (10). See tähendab, et need kavad sisaldavad piisavat tasu, võttes arvesse tekkinud kulusid, ja et antud abi ei moonuta ühtset turgu. |
| --- | --- |

(31)

Pärast rakendusotsust 2012/539/EL kehtestatud kavade puhul teatati komisjonile kõige olulisematest kavadest ning need kiideti heaks riigiabi eeskirjade alusel komisjoni otsusega C(2016) 2726 (9) ja komisjoni otsusega C(2019) 4498 (10). See tähendab, et need kavad sisaldavad piisavat tasu, võttes arvesse tekkinud kulusid, ja et antud abi ei moonuta ühtset turgu.

9

10

| (32) | Seoses ministri 23. juuni 2016. aasta käskkirjaga kehtestatud kavaga oli see avatud kõigile taastuvatele energiaallikatele, välja arvatud päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergiale. Toetusesaajad jagati kolme kategooriasse olenevalt elektrijaama võimsusest: uued suured tootjad (st mille olemasolev võimsus on üle 5 MW), uued keskmise suurusega tootjad (nt mille olemasolev võimsus on vahemikus 500 kW2 kuni 5 MW, see kategooria hõlmab ka mis tahes suurusega tootjate ajakohastamist) ja väiksemad tootjad (st mille olemasolev võimsus ei ole üle 500 kW). Komisjon märkis, et kava raames abikõlblike tehnoloogiate puhul on energiatootmise tasandatud kogukulud suuremad kui eeldatav elektri turuhind ning et ilma abita ja tavapärastes turutingimustes oleks taastuvenergiaprojektide nüüdispuhasväärtus negatiivne. |
| --- | --- |

(32)

Seoses ministri 23. juuni 2016. aasta käskkirjaga kehtestatud kavaga oli see avatud kõigile taastuvatele energiaallikatele, välja arvatud päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergiale. Toetusesaajad jagati kolme kategooriasse olenevalt elektrijaama võimsusest: uued suured tootjad (st mille olemasolev võimsus on üle 5 MW), uued keskmise suurusega tootjad (nt mille olemasolev võimsus on vahemikus 500 kW2 kuni 5 MW, see kategooria hõlmab ka mis tahes suurusega tootjate ajakohastamist) ja väiksemad tootjad (st mille olemasolev võimsus ei ole üle 500 kW). Komisjon märkis, et kava raames abikõlblike tehnoloogiate puhul on energiatootmise tasandatud kogukulud suuremad kui eeldatav elektri turuhind ning et ilma abita ja tavapärastes turutingimustes oleks taastuvenergiaprojektide nüüdispuhasväärtus negatiivne.

| (33) | Seoses ministri 4. juuli 2019. aasta käskkirjaga kehtestatud kavaga seisneb see tegevusabis elektri tootmiseks käitistes, kus kasutatakse järgmisi taastuvate energiaallikate tehnoloogiaid: toodetud maismaa tuule, päikesepaneelide, hüdroelektri ja reoveegaaside abil. Nagu ka otsuses C(2016) 2726, märkis komisjon, et toetuskava raames abikõlblike tehnoloogiate puhul oleks energiatootmise tasandatud kogukulud suuremad kui elektri eeldatav turuhind. Ilma abita ja tavapärastes turutingimustes oleks taastuvenergiaprojektide nüüdispuhasväärtus seega negatiivne. Komisjon järeldas, et ilma abita ei oleks toetuskavast kasu saavad projektid rahaliselt elujõulised. |
| --- | --- |

(33)

Seoses ministri 4. juuli 2019. aasta käskkirjaga kehtestatud kavaga seisneb see tegevusabis elektri tootmiseks käitistes, kus kasutatakse järgmisi taastuvate energiaallikate tehnoloogiaid: toodetud maismaa tuule, päikesepaneelide, hüdroelektri ja reoveegaaside abil. Nagu ka otsuses C(2016) 2726, märkis komisjon, et toetuskava raames abikõlblike tehnoloogiate puhul oleks energiatootmise tasandatud kogukulud suuremad kui elektri eeldatav turuhind. Ilma abita ja tavapärastes turutingimustes oleks taastuvenergiaprojektide nüüdispuhasväärtus seega negatiivne. Komisjon järeldas, et ilma abita ei oleks toetuskavast kasu saavad projektid rahaliselt elujõulised.

| (34) | Väikestele saartele kehtestati ministri 14. veebruari 2017. aasta käskkirjaga erikava. Need on 20 saart, millest 14 asuvad Sitsiilias ja mis ei ole ühendatud mandri elektrivõrguga. Nende pindala on suurem kui ruutkilomeeter, nad asuvad mandrist kaugemal kui 1 km ja neil on vähemalt 50 elanikku. Iga saare jaoks määrati kindlaks energiasüsteemi ümberkujundamise konkreetsed elektri- ja soojuseesmärgid 2030. aastaks. Juurdepääs antakse saare elektrivõrguga ühendatud ja kohapeal kättesaadavatest taastuvatest energiaallikatest toidet saavate, alates 15. novembrist 2018 kasutusele võetud, vähemalt 0,5 kW võimsusega elektritootmiskäitiste ehitamiseks, täiustamiseks ja taasaktiveerimiseks. Toetusesaajad saavad võrku müüdud elektri eest võrku tarnimise tariifi ning kohapeal toodetud ja kohe tarbitud elektri eest lisatasu elektrienergia tarnimise eest. |
| --- | --- |

(34)

Väikestele saartele kehtestati ministri 14. veebruari 2017. aasta käskkirjaga erikava. Need on 20 saart, millest 14 asuvad Sitsiilias ja mis ei ole ühendatud mandri elektrivõrguga. Nende pindala on suurem kui ruutkilomeeter, nad asuvad mandrist kaugemal kui 1 km ja neil on vähemalt 50 elanikku. Iga saare jaoks määrati kindlaks energiasüsteemi ümberkujundamise konkreetsed elektri- ja soojuseesmärgid 2030. aastaks. Juurdepääs antakse saare elektrivõrguga ühendatud ja kohapeal kättesaadavatest taastuvatest energiaallikatest toidet saavate, alates 15. novembrist 2018 kasutusele võetud, vähemalt 0,5 kW võimsusega elektritootmiskäitiste ehitamiseks, täiustamiseks ja taasaktiveerimiseks. Toetusesaajad saavad võrku müüdud elektri eest võrku tarnimise tariifi ning kohapeal toodetud ja kohe tarbitud elektri eest lisatasu elektrienergia tarnimise eest.

| (35) | Ritiro Dedicato („RID“) on mehhanism, mida tootjad saavad kasutada selleks, et lasta turule võrku suunatud elekter. See seisneb elektri müügis GSE-le ning asendab kõik muud lepingujärgsed kohustused (muu hulgas), mis on seotud energia võrgujärjekorra andmise ja transporditeenustega. Alla 10 MW võimsusega käitised vastavad RID tingimustele, samuti mis tahes võimsusega käitised, kui neid varustatakse [päikese-, tuule-, loodete-, laine-, geotermilise energia või veevoolujaamadega piiratud hüdrauliliste allikatega] või muude taastuvate energiaallikatega, tingimusel et need kuuluvad isetootjale. RID on alternatiiv muude kavade alusel antavatele stiimulitele, mis on kehtestatud ministri 5. juuli 2012. aasta, 6. juuli 2012. aasta, 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega. |
| --- | --- |

(35)

Ritiro Dedicato („RID“) on mehhanism, mida tootjad saavad kasutada selleks, et lasta turule võrku suunatud elekter. See seisneb elektri müügis GSE-le ning asendab kõik muud lepingujärgsed kohustused (muu hulgas), mis on seotud energia võrgujärjekorra andmise ja transporditeenustega. Alla 10 MW võimsusega käitised vastavad RID tingimustele, samuti mis tahes võimsusega käitised, kui neid varustatakse [päikese-, tuule-, loodete-, laine-, geotermilise energia või veevoolujaamadega piiratud hüdrauliliste allikatega] või muude taastuvate energiaallikatega, tingimusel et need kuuluvad isetootjale. RID on alternatiiv muude kavade alusel antavatele stiimulitele, mis on kehtestatud ministri 5. juuli 2012. aasta, 6. juuli 2012. aasta, 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega.

| (36) | Scambio sul Posto („SSP“) võimaldab majanduslikku hüvitist võrku suunatud elektrienergia väärtuse ning elektrienergia tootmise ajast erineval perioodil võetud ja tarbitud elektrienergia väärtuse vahel. Seda kohaldatakse käitiste suhtes, mis on võetud kasutusele hiljemalt 31. detsembriks 2014, kui neid varustatakse taastuvatest energiaallikatest või suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmisest (HE CHP) maksimumvõimsusega kuni 200 kW, või käitiste suhtes, mille võimsus on kuni 500 kW, kui need saavad energiat taastuvatest energiaallikatest ja on võetud kasutusele alates 1. jaanuarist 2015. SSP on alternatiiv muude kavade alusel antavatele stiimulitele, mis on kehtestatud ministri 5. juuli 2012. aasta, 6. juuli 2012. aasta, 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega. |
| --- | --- |

(36)

Scambio sul Posto („SSP“) võimaldab majanduslikku hüvitist võrku suunatud elektrienergia väärtuse ning elektrienergia tootmise ajast erineval perioodil võetud ja tarbitud elektrienergia väärtuse vahel. Seda kohaldatakse käitiste suhtes, mis on võetud kasutusele hiljemalt 31. detsembriks 2014, kui neid varustatakse taastuvatest energiaallikatest või suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmisest (HE CHP) maksimumvõimsusega kuni 200 kW, või käitiste suhtes, mille võimsus on kuni 500 kW, kui need saavad energiat taastuvatest energiaallikatest ja on võetud kasutusele alates 1. jaanuarist 2015. SSP on alternatiiv muude kavade alusel antavatele stiimulitele, mis on kehtestatud ministri 5. juuli 2012. aasta, 6. juuli 2012. aasta, 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega.

| (37) | Komisjon märgib, et ministri 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega kehtestatud kavad sisaldavad stiimulite saamiseks pakkumismenetlust. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon märgib, et ministri 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega kehtestatud kavad sisaldavad stiimulite saamiseks pakkumismenetlust.

| (38) | Komisjon märgib, et konkurentsitase 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta ministri käskkirjadega kehtestatud kavadest kasu saamiseks on tõusnud, kusjuures taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise valdkonnas on taotlejaid ja pakkumisi palju. Seega leiab komisjon, et uuematest kavadest kasu saavad taastuvenergia tootmise käitised tegutsevad konkurentsi keskkonnas. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon märgib, et konkurentsitase 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta ministri käskkirjadega kehtestatud kavadest kasu saamiseks on tõusnud, kusjuures taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise valdkonnas on taotlejaid ja pakkumisi palju. Seega leiab komisjon, et uuematest kavadest kasu saavad taastuvenergia tootmise käitised tegutsevad konkurentsi keskkonnas.

| (39) | Ülejäänud kolme kava, s.o 14. veebruari 2017. aasta ministri käskkirjaga kehtestatud kava, RID ja SSP puhul ei ole komisjonil alust järeldada, et abisaajatele avaldatakse konkurentsisurvet. Nende mõned omadused, nagu võrku tarnimise tariif või asjaolu, et GSE ostab toodetud energia, on sarnased teiste 2012. aasta otsuses analüüsitud kavade omadustega. |
| --- | --- |

(39)

Ülejäänud kolme kava, s.o 14. veebruari 2017. aasta ministri käskkirjaga kehtestatud kava, RID ja SSP puhul ei ole komisjonil alust järeldada, et abisaajatele avaldatakse konkurentsisurvet. Nende mõned omadused, nagu võrku tarnimise tariif või asjaolu, et GSE ostab toodetud energia, on sarnased teiste 2012. aasta otsuses analüüsitud kavade omadustega.

4.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (40) | Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust võrgustiku sektori tarnijate puhul pidada Itaalias täidetuks, mis puudutab taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki, mille suhtes kohaldatakse ministri 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega kehtestatud kavasid. |
| --- | --- |

(40)

Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust võrgustiku sektori tarnijate puhul pidada Itaalias täidetuks, mis puudutab taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki, mille suhtes kohaldatakse ministri 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega kehtestatud kavasid.

| (41) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei kohaldata direktiivi 2014/25/EL, kui võrgustiku sektori hankijad sõlmivad lepinguid taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi võimaldamiseks 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta ministri käskkirjadega Itaalias kehtestatud kavade alusel, ega ka juhul, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse tegemiseks nimetatud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(41)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei kohaldata direktiivi 2014/25/EL, kui võrgustiku sektori hankijad sõlmivad lepinguid taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi võimaldamiseks 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta ministri käskkirjadega Itaalias kehtestatud kavade alusel, ega ka juhul, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse tegemiseks nimetatud geograafilises piirkonnas.

| (42) | Eespool uuritud tegureid silmas pidades tuleks lugeda, et direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimus otsese konkurentsiga kokkupuute kohta ei ole võrgustiku sektori hankijate puhul täidetud sellise elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul, mis toodetakse taastuvatest energiaallikatest järgmiste toetuskavade alusel: CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 14. veebruari 2017. aasta ministri käskkiri, RID ja SSP. Sellest tulenevalt tuleks direktiivi 2014/25/EL endiselt kohaldada, kui võrgustiku sektori hankijad sõlmivad lepinguid, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Itaalias ning siis, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse tegemiseks nimetatud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(42)

Eespool uuritud tegureid silmas pidades tuleks lugeda, et direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimus otsese konkurentsiga kokkupuute kohta ei ole võrgustiku sektori hankijate puhul täidetud sellise elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul, mis toodetakse taastuvatest energiaallikatest järgmiste toetuskavade alusel: CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 14. veebruari 2017. aasta ministri käskkiri, RID ja SSP. Sellest tulenevalt tuleks direktiivi 2014/25/EL endiselt kohaldada, kui võrgustiku sektori hankijad sõlmivad lepinguid, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Itaalias ning siis, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse tegemiseks nimetatud geograafilises piirkonnas.

| (43) | Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Itaalias, välja arvatud Sitsiilias, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul täidetuks. |
| --- | --- |

(43)

Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Itaalias, välja arvatud Sitsiilias, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul täidetuks.

| (44) | Kuna kavadega CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 14. veebruari 2017. aasta ministri käskkirja, RID ja SSP kavadega hõlmatud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suhtes tuleks endiselt kohaldada direktiivi 2014/25/EL, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleb käsitleda vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6. See tähendab, et kui võrgustiku sektori hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt mõeldud. Sellise segahanke puhul, mille peamine eesmärk on toetada direktiivi kohaldamisest vabastamata teenuseid, tuleb kohaldada direktiivi 2014/25/EL sätteid. Kui seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt ette nähtud, on objektiivselt võimatu kindlaks määrata, tuleb leping sõlmida kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 6 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(44)

Kuna kavadega CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 14. veebruari 2017. aasta ministri käskkirja, RID ja SSP kavadega hõlmatud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suhtes tuleks endiselt kohaldada direktiivi 2014/25/EL, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleb käsitleda vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6. See tähendab, et kui võrgustiku sektori hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt mõeldud. Sellise segahanke puhul, mille peamine eesmärk on toetada direktiivi kohaldamisest vabastamata teenuseid, tuleb kohaldada direktiivi 2014/25/EL sätteid. Kui seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt ette nähtud, on objektiivselt võimatu kindlaks määrata, tuleb leping sõlmida kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 6 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega.

| (45) | Tuletatakse meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL artikliga 16 (11) kontsessioonilepingute sõlmimise kohta nähakse ette erand nimetatud direktiivi kohaldamisest hankija väljastatud kontsessioonide puhul, kui liikmesriigis, kus kontsessiooni täidetakse, on vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 35 tuvastatud, et kontsessiooniga hõlmatud tegevus on otse avatud konkurentsile kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikliga 34. Kuna järeldati, et ministri 23. juuni 2016. aasta määrusega ja 4. juuli 2019. aasta määrusega Itaalias kehtestatud kavadel põhinev taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi tegevus on konkurentsile avatud, vabastatakse nende tegevuste täitmise võimaldamiseks sõlmitud kontsessioonilepingud Itaalias (välja arvatud Sitsiilia) direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(45)

Tuletatakse meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL artikliga 16 (11) kontsessioonilepingute sõlmimise kohta nähakse ette erand nimetatud direktiivi kohaldamisest hankija väljastatud kontsessioonide puhul, kui liikmesriigis, kus kontsessiooni täidetakse, on vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 35 tuvastatud, et kontsessiooniga hõlmatud tegevus on otse avatud konkurentsile kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikliga 34. Kuna järeldati, et ministri 23. juuni 2016. aasta määrusega ja 4. juuli 2019. aasta määrusega Itaalias kehtestatud kavadel põhinev taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi tegevus on konkurentsile avatud, vabastatakse nende tegevuste täitmise võimaldamiseks sõlmitud kontsessioonilepingud Itaalias (välja arvatud Sitsiilia) direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalast.

11

| (46) | Kui käitised ei saa enam toetust CIP6st, CV/GRINist, CEst, TOst, ministri 14. veebruari 2017. aasta käskkirja alusel, RIDst ja SSPst, ei tuleks nende suhtes enam kohaldada direktiivi 2014/25/EL sätteid, kuna neid peetakse konkurentsile avatuks. |
| --- | --- |

(46)

Kui käitised ei saa enam toetust CIP6st, CV/GRINist, CEst, TOst, ministri 14. veebruari 2017. aasta käskkirja alusel, RIDst ja SSPst, ei tuleks nende suhtes enam kohaldada direktiivi 2014/25/EL sätteid, kuna neid peetakse konkurentsile avatuks.

| (47) | Käesolev otsus lähtub 2017. aasta aprillist 2020. aasta maini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotluse esitaja ja Itaalia ametiasutuste esitatud teabes ning avalikult kättesaadavas teabes. Otsuse võib uuesti läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud. |
| --- | --- |

(47)

Käesolev otsus lähtub 2017. aasta aprillist 2020. aasta maini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotluse esitaja ja Itaalia ametiasutuste esitatud teabes ning avalikult kättesaadavas teabes. Otsuse võib uuesti läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata võrgustiku sektori hankijate sõlmitud lepingute suhtes, mis võimaldavad taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki Itaalias ministri 23. juuni 2016. aasta ja 4. juuli 2019. aasta käskkirjadega kehtestatud kavade alusel.

Artikkel 2

Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse endiselt lepingute suhtes, mille sõlmivad võrgustiku sektori hankijad ja mille eesmärk on võimaldada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmist Itaalias mis tahes järgmiste toetuskavade alusel:

| a) | Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6); |
| --- | --- |

a)

Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6);

| b) | roheliste sertifikaatide mehhanism ehk GRIN; |
| --- | --- |

b)

roheliste sertifikaatide mehhanism ehk GRIN;

| c) | energiakontode süsteem; |
| --- | --- |

c)

energiakontode süsteem;

| d) | kõikehõlmav tariif; |
| --- | --- |

d)

kõikehõlmav tariif;

| e) | ministri 14. veebruari 2017. aasta käskkiri; |
| --- | --- |

e)

ministri 14. veebruari 2017. aasta käskkiri;

| f) | Ritiro Dedicato mehhanism; |
| --- | --- |

f)

Ritiro Dedicato mehhanism;

| g) | Scambio sul Posto. |
| --- | --- |

g)

Scambio sul Posto.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 28. juuli 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

1

(2)  Komisjoni 10. oktoobri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1804, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) artiklite 34 ja 35 kohaldamise üksikasjalikke eeskirju (ELT L 275, 12.10.2016, lk 39).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

3

(4)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

4

(5)  
  27. aprilli 2016. aasta kohtuotsus Österreichische Post AG vs. komisjon, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, punkt 28.

5

vs.

(6)  Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/539/EL, millega vabastatakse elektri tavapärastest energiaallikatest tootmine ja hulgimüük Itaalia põhjaosa makrotsoonis ja lõunaosa makrotsoonis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest ning muudetakse komisjoni otsust 2010/403/EL (ETL L 271, 5.10.2012, lk 4).

6

(7)  Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2018/71 Madalmaade elektri tootmise ja hulgimüügi vabastamise kohta direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ) kohaldamisest (ELT L 12, 17.1.2018, lk 53).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 28. aprilli 2016. aasta otsus C(2016) 2726 taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamise kohta.

9

(10)  Komisjoni 14. juuni 2019. aasta otsus C(2019) 4498 taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamise kohta aastatel 2019–2021.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

11

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/15

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1500,

28. juuli 2020,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavuse kohta elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevuste sooritamiseks sõlmitud lepingute suhtes Leedus

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 5031 all)

(Ainult leedukeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 3,

olles konsulteerinud riigihangete nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   FAKTID

FAKTID

| (1) | 8. aprillil 2019 esitas ettevõtja Lietuvos energija UAB (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(1)

8. aprillil 2019 esitas ettevõtja Lietuvos energija UAB (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“).

| (2) | Taotluses on käsitletud elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevusi, mida riigi ametiasutus ei reguleeri (2). Taotluse esitaja kinnitas oma 18. juuni 2019. aasta e-kirjas, et taotlus ei hõlma kauplemist tasakaalustamis- ja reguleerimisvõimsusega, reservvõimsuse pakkumist ega avaliku teenindamise kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(2)

Taotluses on käsitletud elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevusi, mida riigi ametiasutus ei reguleeri (2). Taotluse esitaja kinnitas oma 18. juuni 2019. aasta e-kirjas, et taotlus ei hõlma kauplemist tasakaalustamis- ja reguleerimisvõimsusega, reservvõimsuse pakkumist ega avaliku teenindamise kohustuste täitmist.

2

| (3) | Taotlusele ei olnud lisatud põhjendatud seisukohta, mille oleks vastu võtnud sõltumatu riiklik ametiasutus, kellel on pädevus kõnealuse tegevuse valdkonnas, ja milles oleks põhjalikult analüüsitud tingimusi direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamiseks asjaomaste tegevuste suhtes kooskõlas sama artikli lõigetega 2 ja 3. Sellest tulenevalt tuleb komisjonil vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 1 võtta taotluse suhtes 105 tööpäeva jooksul vastu rakendusakt. Esialgne tähtaeg peatati vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 2. Taotluse esitaja ja komisjoni vahel kokku lepitud tähtaeg rakendusakti vastuvõtmiseks lõpeb 31. juulil 2020. |
| --- | --- |

(3)

Taotlusele ei olnud lisatud põhjendatud seisukohta, mille oleks vastu võtnud sõltumatu riiklik ametiasutus, kellel on pädevus kõnealuse tegevuse valdkonnas, ja milles oleks põhjalikult analüüsitud tingimusi direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamiseks asjaomaste tegevuste suhtes kooskõlas sama artikli lõigetega 2 ja 3. Sellest tulenevalt tuleb komisjonil vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 1 võtta taotluse suhtes 105 tööpäeva jooksul vastu rakendusakt. Esialgne tähtaeg peatati vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punktile 2. Taotluse esitaja ja komisjoni vahel kokku lepitud tähtaeg rakendusakti vastuvõtmiseks lõpeb 31. juulil 2020.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõikele 2 teavitas komisjon Leedu ametiasutusi taotlusest ning palus lisateavet 14. mail 2019 ja 24. mail 2019. Leedu ametiasutused vastasid 18. ja 23. septembril 2019. Komisjon palus täiendavaid selgitusi 7. oktoobril 2019, 30. jaanuaril ja 17. märtsil 2020 ning Leedu ametiasutused vastasid 22. jaanuaril, 5. märtsil ja 19. märtsil 2020. Riigihangete nõuandekomiteega konsulteerimise raames esitasid Leedu ametiasutused 9. juulil 2020 lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõikele 2 teavitas komisjon Leedu ametiasutusi taotlusest ning palus lisateavet 14. mail 2019 ja 24. mail 2019. Leedu ametiasutused vastasid 18. ja 23. septembril 2019. Komisjon palus täiendavaid selgitusi 7. oktoobril 2019, 30. jaanuaril ja 17. märtsil 2020 ning Leedu ametiasutused vastasid 22. jaanuaril, 5. märtsil ja 19. märtsil 2020. Riigihangete nõuandekomiteega konsulteerimise raames esitasid Leedu ametiasutused 9. juulil 2020 lisateavet.

| (5) | Komisjon palus taotluse esitajalt 3. mail, 27. mail ja 14. juunil 2019 lisateavet ning vastused saadi 17. mail, 12. juunil ja 18. juunil 2019. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon palus taotluse esitajalt 3. mail, 27. mail ja 14. juunil 2019 lisateavet ning vastused saadi 17. mail, 12. juunil ja 18. juunil 2019.

2.   ÕIGUSRAAMISTIK

ÕIGUSRAAMISTIK

| (6) | Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse muu hulgas elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevusi käsitlevate lepingute sõlmimise suhtes, välja arvatud juhul, kui see tegevus on hõlmatud kõnealuse direktiivi artikli 34 kohase erandiga. Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata selle tegevuse teatavate liikide suhtes, kui seda ei peeta kõnealuse direktiivi artikli 9 lõike 2 kohaselt asjakohaseks tegevuseks. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse muu hulgas elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevusi käsitlevate lepingute sõlmimise suhtes, välja arvatud juhul, kui see tegevus on hõlmatud kõnealuse direktiivi artikli 34 kohase erandiga. Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata selle tegevuse teatavate liikide suhtes, kui seda ei peeta kõnealuse direktiivi artikli 9 lõike 2 kohaselt asjakohaseks tegevuseks.

| (7) | Direktiivi 2014/25/EL artiklite 34 ja 35 alusel ei kohaldata liikmesriigi või võrgustiku sektori hankija taotluse korral kõnealust direktiivi selles käsitletava tegevuse võimaldamiseks ette nähtud lepingute suhtes. Sellise erandi võib teha, kui liikmesriigis, kus seda tegevust ellu viiakse, on see tegevus konkurentsile otse avatud turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripära. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2014/25/EL artiklite 34 ja 35 alusel ei kohaldata liikmesriigi või võrgustiku sektori hankija taotluse korral kõnealust direktiivi selles käsitletava tegevuse võimaldamiseks ette nähtud lepingute suhtes. Sellise erandi võib teha, kui liikmesriigis, kus seda tegevust ellu viiakse, on see tegevus konkurentsile otse avatud turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripära.

3.   HINDAMINE

HINDAMINE

3.1.   Piiramatu juurdepääs turule

Piiramatu juurdepääs turule

| (8) | Juurdepääs turule loetakse piiramatuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud vastavad liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas, kus elektrisektoriga seoses on nimetatud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (3). |
| --- | --- |

(8)

Juurdepääs turule loetakse piiramatuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud vastavad liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas, kus elektrisektoriga seoses on nimetatud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (3).

3

| (9) | Taotluse esitaja kinnitusel ja komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on Leedu direktiivi 2009/72/EÜ üle võtnud (4) ja kohaldab seda. Seetõttu ei peeta juurdepääsu asjaomasele turule vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikele 3 piiratuks. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse esitaja kinnitusel ja komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on Leedu direktiivi 2009/72/EÜ üle võtnud (4) ja kohaldab seda. Seetõttu ei peeta juurdepääsu asjaomasele turule vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikele 3 piiratuks.

4

3.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (10) | Otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata eri näitajate põhjal, millest ükski ei ole eraldi võetuna otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Asjaomaste turgude omadusi arvestades tuleb arvesse võtta täiendavaid kriteeriume. |
| --- | --- |

(10)

Otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata eri näitajate põhjal, millest ükski ei ole eraldi võetuna otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Asjaomaste turgude omadusi arvestades tuleb arvesse võtta täiendavaid kriteeriume.

| (11) | Käesolev otsus ei piira konkurentsi- ja riigiabieeskirjade ega muude valdkondade liidu õigusaktide kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohasel hindamisel, (5) nagu kinnitas Üldkohus (6). |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus ei piira konkurentsi- ja riigiabieeskirjade ega muude valdkondade liidu õigusaktide kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohasel hindamisel, (5) nagu kinnitas Üldkohus (6).

5

6

| (12) | Tuleks silmas pidada, et käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad tegevused on otseselt avatud konkurentsile turgudel, kuhu juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses. Sellega tagatakse, et juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev kord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad ostjatel kindlaks teha kokkuvõttes majanduslikult kõige soodsama lahenduse. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks silmas pidada, et käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad tegevused on otseselt avatud konkurentsile turgudel, kuhu juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses. Sellega tagatakse, et juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev kord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad ostjatel kindlaks teha kokkuvõttes majanduslikult kõige soodsama lahenduse.

3.2.1.   Tooteturu määratlus

Tooteturu määratlus

| (13) | Taotlus on seotud elektri tootmise ja hulgimüügiga. |
| --- | --- |

(13)

Taotlus on seotud elektri tootmise ja hulgimüügiga.

| (14) | Otsuses juhtumi COMP M.4110 E.ON – ENDESA (7) kohta tegi komisjon elektrisektoris kindlaks järgmised asjaomased tooteturud: tootmine ja hulgimüük; edastamine; jaotamine ja jaemüük. Ehkki mõnda neist turgudest saaks veelgi jagada, ei ole komisjonil olnud tavaks (8) eristada elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu, kuna tootmine on üksnes väärtusahela esimene lüli, kuid toodetud elektrienergia turustatakse hulgimüügituru kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Otsuses juhtumi COMP M.4110 E.ON – ENDESA (7) kohta tegi komisjon elektrisektoris kindlaks järgmised asjaomased tooteturud: tootmine ja hulgimüük; edastamine; jaotamine ja jaemüük. Ehkki mõnda neist turgudest saaks veelgi jagada, ei ole komisjonil olnud tavaks (8) eristada elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu, kuna tootmine on üksnes väärtusahela esimene lüli, kuid toodetud elektrienergia turustatakse hulgimüügituru kaudu.

7

8

| (15) | Komisjon võttis 2012. aastal vastu rakendusotsuse 2012/218/EL (9) ja rakendusotsuse 2012/539/EL (10) vastavalt Saksamaa ja Itaalia elektriturgude kohta. Saksamaa puhul arvas komisjon, et taastuvenergia seaduse kohaselt reguleeritud elektri tootmine ja turustamine ei ole tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmis- ja esmamüügituru osa, sest taastuvenergiat ei müüda hulgimüügiturul tavaliselt otse, vaid kõigepealt ostavad põhivõrguettevõtjad taastuvelektrit seadusega ettenähtud hüvitusmäära eest. Ka Itaalia puhul oli komisjon seisukohal, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turg on tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turust eraldi, sest taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri müük, mille suhtes kohaldatakse Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) ja soodustariifide (FIT) mehhanisme, toimub peamiselt energiateenuste haldaja kaudu. Peamine põhjus, miks komisjon sellist vahet tegi, on peamiselt seotud sellega, et taastuvenergia tootjad müüsid oma toodangut turuvälisele üksusele, milleks on Saksamaal süsteemihaldur ja Itaalias Gestore dei Servizi Energetici. Nende kahe pretsedendi puhul esitatud täiendavad kaalutlused olid: eelistarne taastuvate energiaallikate puhul ja seadusega ettenähtud hüvitusmäär. Komisjon jõudis järeldusele, et neil põhjustel ei sõltunud taastuvenergia tootmine ja esmamüük Saksamaal ja Itaalias turujõududest. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon võttis 2012. aastal vastu rakendusotsuse 2012/218/EL (9) ja rakendusotsuse 2012/539/EL (10) vastavalt Saksamaa ja Itaalia elektriturgude kohta. Saksamaa puhul arvas komisjon, et taastuvenergia seaduse kohaselt reguleeritud elektri tootmine ja turustamine ei ole tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmis- ja esmamüügituru osa, sest taastuvenergiat ei müüda hulgimüügiturul tavaliselt otse, vaid kõigepealt ostavad põhivõrguettevõtjad taastuvelektrit seadusega ettenähtud hüvitusmäära eest. Ka Itaalia puhul oli komisjon seisukohal, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turg on tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turust eraldi, sest taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri müük, mille suhtes kohaldatakse Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) ja soodustariifide (FIT) mehhanisme, toimub peamiselt energiateenuste haldaja kaudu. Peamine põhjus, miks komisjon sellist vahet tegi, on peamiselt seotud sellega, et taastuvenergia tootjad müüsid oma toodangut turuvälisele üksusele, milleks on Saksamaal süsteemihaldur ja Itaalias Gestore dei Servizi Energetici. Nende kahe pretsedendi puhul esitatud täiendavad kaalutlused olid: eelistarne taastuvate energiaallikate puhul ja seadusega ettenähtud hüvitusmäär. Komisjon jõudis järeldusele, et neil põhjustel ei sõltunud taastuvenergia tootmine ja esmamüük Saksamaal ja Itaalias turujõududest.

9

10

| (16) | 2017. aastal võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2018/71 (11) seoses Madalmaade elektrituruga. Madalmaade puhul leidis komisjon, et puudub vajadus määrata kindlaks eraldi elektriturud olenevalt elektri allikast. Peamised erinevused rakendusotsustest 2012/218/EL ja 2012/539/EL seoses Saksamaa ja Itaaliaga olid järgmised: asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat müüdi otse hulgimüügiturul ja mitte turuvälisele üksusele, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia puhul eelistarne puudumine, asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia suhtes kohaldatava seadusega ettenähtud hüvitusmäära vorm oli lisatasu elektrienergia tarnimise eest (erinevalt fikseeritud tasumäärast, mis on sätestatud rakendusotsustes 2012/218/EL ja 2012/539/EL seoses Saksamaa ja Itaaliaga), ning asjaolu, et taastuvate energiaallikate toetuste suhtes kohaldati algusest peale pakkumismenetlust, kus eri tehnoloogiad konkureerisid varem kindlaksmääratud toetussummadele. |
| --- | --- |

(16)

2017. aastal võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2018/71 (11) seoses Madalmaade elektrituruga. Madalmaade puhul leidis komisjon, et puudub vajadus määrata kindlaks eraldi elektriturud olenevalt elektri allikast. Peamised erinevused rakendusotsustest 2012/218/EL ja 2012/539/EL seoses Saksamaa ja Itaaliaga olid järgmised: asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat müüdi otse hulgimüügiturul ja mitte turuvälisele üksusele, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia puhul eelistarne puudumine, asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia suhtes kohaldatava seadusega ettenähtud hüvitusmäära vorm oli lisatasu elektrienergia tarnimise eest (erinevalt fikseeritud tasumäärast, mis on sätestatud rakendusotsustes 2012/218/EL ja 2012/539/EL seoses Saksamaa ja Itaaliaga), ning asjaolu, et taastuvate energiaallikate toetuste suhtes kohaldati algusest peale pakkumismenetlust, kus eri tehnoloogiad konkureerisid varem kindlaksmääratud toetussummadele.

11

| (17) | Pidades silmas rakendusotsuseid 2012/218/EL, 2012/539/EL ja (EL) 2018/71, tuleb käesoleval juhul samade kriteeriumide alusel uurida taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ja tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia eristamise asjakohasust. |
| --- | --- |

(17)

Pidades silmas rakendusotsuseid 2012/218/EL, 2012/539/EL ja (EL) 2018/71, tuleb käesoleval juhul samade kriteeriumide alusel uurida taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ja tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrienergia eristamise asjakohasust.

| (18) | 18. septembri 2019. aasta vastuses komisjoni 14. mai 2019. aasta teabenõudele teatasid Leedu ametiasutused, et praegu on kasutusel kolm taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetuskava. |
| --- | --- |

(18)

18. septembri 2019. aasta vastuses komisjoni 14. mai 2019. aasta teabenõudele teatasid Leedu ametiasutused, et praegu on kasutusel kolm taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetuskava.

| (19) | Esimest toetuskava kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvate tootjate suhtes, kes said õiguse saada kava raames soodustusi ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 23. maini 2011. Esimese kava põhielemendid on järgmised: taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kohustuslik ostmine energeetikaministeeriumi määratud ettevõtja või jaotusvõrgu poolt, eelistarne; energiasektorit reguleeriva asutuse kehtestatud fikseeritud määra alusel tasustamine, vabastus võimsuste tasakaalustamise kohustusest võrgus ja võrguga liitumise kulude hüvitamine tootjale. Olenevalt käitise võimsusest korraldatakse esimese kava puhul ehituslubade saamiseks konkurss. |
| --- | --- |

(19)

Esimest toetuskava kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvate tootjate suhtes, kes said õiguse saada kava raames soodustusi ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 23. maini 2011. Esimese kava põhielemendid on järgmised: taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kohustuslik ostmine energeetikaministeeriumi määratud ettevõtja või jaotusvõrgu poolt, eelistarne; energiasektorit reguleeriva asutuse kehtestatud fikseeritud määra alusel tasustamine, vabastus võimsuste tasakaalustamise kohustusest võrgus ja võrguga liitumise kulude hüvitamine tootjale. Olenevalt käitise võimsusest korraldatakse esimese kava puhul ehituslubade saamiseks konkurss.

Esimest toetuskava

| (20) | Olemasolev võimsus, mille puhul võis saada soodustusi esimesest toetuskavast, oli 237 MW ja soodustuste saamise ajavahemik kehtis kuni 2020. aasta lõpuni või kui ajavahemik tootmisloa väljaandmise ja 2020. aasta vahel oli lühem kui 12 aastat, siis 12 aasta jooksul alates tootmisloa väljaandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(20)

Olemasolev võimsus, mille puhul võis saada soodustusi esimesest toetuskavast, oli 237 MW ja soodustuste saamise ajavahemik kehtis kuni 2020. aasta lõpuni või kui ajavahemik tootmisloa väljaandmise ja 2020. aasta vahel oli lühem kui 12 aastat, siis 12 aasta jooksul alates tootmisloa väljaandmise kuupäevast.

| (21) | Teist toetuskava kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvate tootjate suhtes, kes said õiguse saada kava raames soodustusi ajavahemikus 24. maist 2011 kuni 30. aprillini 2019. Teise kava põhielemendid on järgmised: taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kohustuslik ost energeetikaministeeriumi määratud äriühingu või jaotusvõrgu poolt; eelistarne; fikseeritud määraga hüvitis, mida makstakse pakkumuse alusel või mille kehtestab energeetikasektorit reguleeriv asutus; vabastus võimsuste tasakaalustamise kohustusest võrgus ja võrguga liitumise kulude hüvitamine tootjale. |
| --- | --- |

(21)

Teist toetuskava kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvate tootjate suhtes, kes said õiguse saada kava raames soodustusi ajavahemikus 24. maist 2011 kuni 30. aprillini 2019. Teise kava põhielemendid on järgmised: taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kohustuslik ost energeetikaministeeriumi määratud äriühingu või jaotusvõrgu poolt; eelistarne; fikseeritud määraga hüvitis, mida makstakse pakkumuse alusel või mille kehtestab energeetikasektorit reguleeriv asutus; vabastus võimsuste tasakaalustamise kohustusest võrgus ja võrguga liitumise kulude hüvitamine tootjale.

Teist toetuskava

| (22) | Olenevalt käitise võimsusest määratakse teise toetuskava raames fikseeritud määraga toetuse andmine kindlaks pakkumismenetluse teel. |
| --- | --- |

(22)

Olenevalt käitise võimsusest määratakse teise toetuskava raames fikseeritud määraga toetuse andmine kindlaks pakkumismenetluse teel.

| (23) | Olemasolev võimsus, mille puhul võiks soodustusi saada, on 464 MW ja soodustusi antakse 12 aasta jooksul alates tootmisloa väljaandmise kuupäevast ning makseid tehakse kuni 2029. aastani. |
| --- | --- |

(23)

Olemasolev võimsus, mille puhul võiks soodustusi saada, on 464 MW ja soodustusi antakse 12 aasta jooksul alates tootmisloa väljaandmise kuupäevast ning makseid tehakse kuni 2029. aastani.

| (24) | Kolmandale toetuskavale andis heakskiidu komisjon (12) ja see jõustus 1. mail 2019. Kolmanda kava põhielemendid on järgmised: eelistarne; hüvitis põhineb pakkumismenetluse järel sätestatud hinnalisandil (lisandit ei maksta null- või negatiivse hinna korral kuue või enama tunni jooksul; lisandit ei maksta pakkumisel sätestatud elektritoodangut ületava koguse eest); vabastus võimsuste tasakaalustamise kohustusest võrgus elektrijaamade puhul, mille võimsus on alla 500 kW, ja katseprojektide puhul. |
| --- | --- |

(24)

Kolmandale toetuskavale andis heakskiidu komisjon (12) ja see jõustus 1. mail 2019. Kolmanda kava põhielemendid on järgmised: eelistarne; hüvitis põhineb pakkumismenetluse järel sätestatud hinnalisandil (lisandit ei maksta null- või negatiivse hinna korral kuue või enama tunni jooksul; lisandit ei maksta pakkumisel sätestatud elektritoodangut ületava koguse eest); vabastus võimsuste tasakaalustamise kohustusest võrgus elektrijaamade puhul, mille võimsus on alla 500 kW, ja katseprojektide puhul.

Kolmandale toetuskavale

12

| (25) | Kolmanda toetuskava kohaselt tuleb hinnalisandipõhine toetus kehtestada pakkumismenetluse teel igat liiki käitistele, eristamata neid suuruse ja tehnoloogia alusel. |
| --- | --- |

(25)

Kolmanda toetuskava kohaselt tuleb hinnalisandipõhine toetus kehtestada pakkumismenetluse teel igat liiki käitistele, eristamata neid suuruse ja tehnoloogia alusel.

| (26) | Kolmanda toetuskava kohase soodustuse suurus on ligikaudu 2,9 TWh ja kehtib 12 aasta pikkune soodustuste saamise ajavahemik alates tootmisloa väljaandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(26)

Kolmanda toetuskava kohase soodustuse suurus on ligikaudu 2,9 TWh ja kehtib 12 aasta pikkune soodustuste saamise ajavahemik alates tootmisloa väljaandmise kuupäevast.

| (27) | Taotleja sõnul sarnaneb Leedus taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kolmas toetuskava Madalmaades vastu võetud vastavate meetmetega. See õigustaks seega ühe tooteturu määratlemist, mis hõlmab elektrienergia tootmist tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest. Komisjon märgib siiski, et kolmas kava võeti kasutusele alles hiljuti. |
| --- | --- |

(27)

Taotleja sõnul sarnaneb Leedus taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kolmas toetuskava Madalmaades vastu võetud vastavate meetmetega. See õigustaks seega ühe tooteturu määratlemist, mis hõlmab elektrienergia tootmist tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest. Komisjon märgib siiski, et kolmas kava võeti kasutusele alles hiljuti.

| (28) | Leedu ametiasutuste sõnul tuleks tootmine ja hulgimüük määratleda ühtse turuna, olenemata elektrienergia allikast. Teise võimalusena, kui määratletakse kaks turgu, pakuvad Leedu ametiasutused järgmist piiritlemist: tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia turg, (13) välja arvatud esimese ja teise toetuskavaga hõlmatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, ning esimese ja teise toetuskavaga hõlmatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia turg. |
| --- | --- |

(28)

Leedu ametiasutuste sõnul tuleks tootmine ja hulgimüük määratleda ühtse turuna, olenemata elektrienergia allikast. Teise võimalusena, kui määratletakse kaks turgu, pakuvad Leedu ametiasutused järgmist piiritlemist: tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia turg, (13) välja arvatud esimese ja teise toetuskavaga hõlmatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, ning esimese ja teise toetuskavaga hõlmatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia turg.

13

| (29) | Kolmanda kava raames toodetud elekter saab lisatasupõhist toetust, mis on kehtestatud pakkumismenetlusega igat liiki käitiste jaoks, ilma et neid eristataks suuruse ja tehnoloogia alusel. Toetusperiood käitise kohta on 12 aastat. Toetusesaajad saavad maksimumlisatasu, mis on kehtestatud maksimumhinna (Leedu kõige kulutõhusama taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tehnoloogia – maismaa tuuleenergia) ja võrdlushinna vahena. Aprillis 2019 leidis komisjon otsusega C(2019) 3122, (14) et kavale antud rahaline toetus sobib siseturuga kokku vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(29)

Kolmanda kava raames toodetud elekter saab lisatasupõhist toetust, mis on kehtestatud pakkumismenetlusega igat liiki käitiste jaoks, ilma et neid eristataks suuruse ja tehnoloogia alusel. Toetusperiood käitise kohta on 12 aastat. Toetusesaajad saavad maksimumlisatasu, mis on kehtestatud maksimumhinna (Leedu kõige kulutõhusama taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tehnoloogia – maismaa tuuleenergia) ja võrdlushinna vahena. Aprillis 2019 leidis komisjon otsusega C(2019) 3122, (14) et kavale antud rahaline toetus sobib siseturuga kokku vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

14

| (30) | Kolmanda kava raames toodetud elektrienergia saab lisatasupõhist toetust, mis on kehtestatud pakkumismenetlusega. See erineb oluliselt olukorrast, kus elektrit toodetakse taastuvatest energiaallikatest, mille eest makstakse seadusest tulenevat tasu turutingimustest sõltumata. |
| --- | --- |

(30)

Kolmanda kava raames toodetud elektrienergia saab lisatasupõhist toetust, mis on kehtestatud pakkumismenetlusega. See erineb oluliselt olukorrast, kus elektrit toodetakse taastuvatest energiaallikatest, mille eest makstakse seadusest tulenevat tasu turutingimustest sõltumata.

| (31) | Võttes arvesse Leedu elektrituru eespool nimetatud eripärasid direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamisel ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist ja riigiabi reegleid, määratletakse asjaomane tooteturg tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest (välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava) toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turuna. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse Leedu elektrituru eespool nimetatud eripärasid direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamisel ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist ja riigiabi reegleid, määratletakse asjaomane tooteturg tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest (välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava) toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turuna.

| (32) | Esimese ja teise toetuskava puhul saavad elektritootjad mõlema kava alusel kasu nende toodetava elektri eest makstavast fikseeritud tasust, mis ei sõltu turutingimustest. |
| --- | --- |

(32)

Esimese ja teise toetuskava puhul saavad elektritootjad mõlema kava alusel kasu nende toodetava elektri eest makstavast fikseeritud tasust, mis ei sõltu turutingimustest.

| (33) | Nad on vabastatud võrgu tasakaalustamise kohustusest: tasakaalustamist korraldab põhi- või jaotusvõrguettevõtja, olenevalt sellest, millise võrguga on tootja ühendatud. |
| --- | --- |

(33)

Nad on vabastatud võrgu tasakaalustamise kohustusest: tasakaalustamist korraldab põhi- või jaotusvõrguettevõtja, olenevalt sellest, millise võrguga on tootja ühendatud.

| (34) | Nad said kasu elektritootmisrajatiste ühendamise kulude hüvitamisest. Kui tootjate rajatised olid elektrivõrguga ühendatud, hüvitati neile osaliselt elektrivõrguettevõtja kantud liitumiskulud. |
| --- | --- |

(34)

Nad said kasu elektritootmisrajatiste ühendamise kulude hüvitamisest. Kui tootjate rajatised olid elektrivõrguga ühendatud, hüvitati neile osaliselt elektrivõrguettevõtja kantud liitumiskulud.

| (35) | Neil on õigus toodetud elektri kohustuslikule ostmisele. Tootjad võivad müüa oma elektrit turul, kuid kui nad seda ei tee, on neil õigus müüa kogu toodetud ja võrku tarnitud elektrienergia määratud ettevõtjale, kui elektritootmisrajatised on ühendatud põhivõrku, või jaotusvõrguettevõtjale, kes teenindab rohkem kui 100 000 kasutajat, kui tootjate elektritootmisrajatised on ühendatud jaotusvõrku. |
| --- | --- |

(35)

Neil on õigus toodetud elektri kohustuslikule ostmisele. Tootjad võivad müüa oma elektrit turul, kuid kui nad seda ei tee, on neil õigus müüa kogu toodetud ja võrku tarnitud elektrienergia määratud ettevõtjale, kui elektritootmisrajatised on ühendatud põhivõrku, või jaotusvõrguettevõtjale, kes teenindab rohkem kui 100 000 kasutajat, kui tootjate elektritootmisrajatised on ühendatud jaotusvõrku.

| (36) | Nad saavad kasu eelistarnest. Eelisõiguse kohaselt peab elektrivõrguettevõtja vastu võtma, üle kandma või jaotama – läbipaistva ja mittediskrimineeriva tasu eest – kogu tootja pakutava elektrienergia ning see eelisõigus on tootjale tagatud teiste, mittetaastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootjate suhtes. |
| --- | --- |

(36)

Nad saavad kasu eelistarnest. Eelisõiguse kohaselt peab elektrivõrguettevõtja vastu võtma, üle kandma või jaotama – läbipaistva ja mittediskrimineeriva tasu eest – kogu tootja pakutava elektrienergia ning see eelisõigus on tootjale tagatud teiste, mittetaastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootjate suhtes.

| (37) | Elektrienergia, mis on toodetud taastuvatest energiaallikatest ning mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava, moodustab seega eraldi turu. |
| --- | --- |

(37)

Elektrienergia, mis on toodetud taastuvatest energiaallikatest ning mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava, moodustab seega eraldi turu.

3.2.2.   Geograafilise turu määratlus

Geograafilise turu määratlus

| (38) | Leedu ühines 2012. aastal NordPooli energiabörsiga ja seega konkureerisid Leedu elektritootjad turul oma elektri tarnijatele müümisega. Leedu elektrisüsteem oli 2013. aastal juba ühendatud teiste liikmesriikide, näiteks Läti ning alates 2015. aasta detsembrist ka Rootsi ja Poola elektrisüsteemidega. Leedu jääb siiski üheks pakkumispiirkonnaks. |
| --- | --- |

(38)

Leedu ühines 2012. aastal NordPooli energiabörsiga ja seega konkureerisid Leedu elektritootjad turul oma elektri tarnijatele müümisega. Leedu elektrisüsteem oli 2013. aastal juba ühendatud teiste liikmesriikide, näiteks Läti ning alates 2015. aasta detsembrist ka Rootsi ja Poola elektrisüsteemidega. Leedu jääb siiski üheks pakkumispiirkonnaks.

| (39) | Taotluse esitaja sõnul käib taotlus tegevuste kohta Leedu territooriumil. |
| --- | --- |

(39)

Taotluse esitaja sõnul käib taotlus tegevuste kohta Leedu territooriumil.

| (40) | Oma rakendusotsustes 2012/218/EL ja (EL) 2018/71 elektriturgude kohta asus komisjon seisukohale, et turu geograafiline ulatus on riigisisene. |
| --- | --- |

(40)

Oma rakendusotsustes 2012/218/EL ja (EL) 2018/71 elektriturgude kohta asus komisjon seisukohale, et turu geograafiline ulatus on riigisisene.

| (41) | Kuna miski ei osuta sellele, et geograafilise turu ulatus oleks teistsugune, leiab komisjon käesoleva otsuse asjakohasel hindamisel ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse ja riigiabi eeskirjade kohaldamist, et elektrienergia tootmise ja hulgimüügituru geograafiline ulatus nii tavapärastest kui ka taastuvatest (kõikide kavade alusel) energiaallikatest elektri tootmise puhul on Leedu territoorium. |
| --- | --- |

(41)

Kuna miski ei osuta sellele, et geograafilise turu ulatus oleks teistsugune, leiab komisjon käesoleva otsuse asjakohasel hindamisel ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse ja riigiabi eeskirjade kohaldamist, et elektrienergia tootmise ja hulgimüügituru geograafiline ulatus nii tavapärastest kui ka taastuvatest (kõikide kavade alusel) energiaallikatest elektri tootmise puhul on Leedu territoorium.

3.2.3.   Turuanalüüs

Turuanalüüs

| (42) | Oluline on mainida, et Leedu elektritootmise ja hulgimüügi turgudel ei kohaldata mitte kõigi turuosaliste suhtes riigihanke-eeskirju. Seepärast oleks neil äriühinguil, kelle suhtes neid eeskirju ei kohaldata, neil turgudel tegutsedes tavaliselt võimalus avaldada konkurentsisurvet turuosalistele, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse. Leedu ametiasutuste sõnul kohaldatakse taotlusega hõlmatud turgudel lisaks taotluse esitajale riigihanke-eeskirju järgmiste üksuste suhtes: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija ja AB Šiaulių energija. |
| --- | --- |

(42)

Oluline on mainida, et Leedu elektritootmise ja hulgimüügi turgudel ei kohaldata mitte kõigi turuosaliste suhtes riigihanke-eeskirju. Seepärast oleks neil äriühinguil, kelle suhtes neid eeskirju ei kohaldata, neil turgudel tegutsedes tavaliselt võimalus avaldada konkurentsisurvet turuosalistele, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse. Leedu ametiasutuste sõnul kohaldatakse taotlusega hõlmatud turgudel lisaks taotluse esitajale riigihanke-eeskirju järgmiste üksuste suhtes: UAB Vilniaus energija, AB Panevėžio energija, VšĮ Alantos technologijos ir verslo mokykla, AB Vilniaus šilumos tinklai, AB Klaipėdos energija ja AB Šiaulių energija.

3.2.3.1.   Tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmine ja hulgimüük, välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava

Tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmine ja hulgimüük, välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava

| (43) | Oma rakendusotsustes 2012/218/EL ja 2012/539/EL oli komisjon seisukohal, et kolme suurima ettevõtja koguturuosa oli tootmise ja hulgimüügi turul märkimisväärne. Kuid võttes arvesse, et mitte kõigi turuosaliste suhtes ei kohaldata riigihanke-eeskirju, keskendutakse analüüsis selliste üksikute turuosaliste positsioonile turul ja konkurentsipiirangutele, mille suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse. Oluliseks võib pidada ka muid turukontsentratsiooni meetmeid. |
| --- | --- |

(43)

Oma rakendusotsustes 2012/218/EL ja 2012/539/EL oli komisjon seisukohal, et kolme suurima ettevõtja koguturuosa oli tootmise ja hulgimüügi turul märkimisväärne. Kuid võttes arvesse, et mitte kõigi turuosaliste suhtes ei kohaldata riigihanke-eeskirju, keskendutakse analüüsis selliste üksikute turuosaliste positsioonile turul ja konkurentsipiirangutele, mille suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse. Oluliseks võib pidada ka muid turukontsentratsiooni meetmeid.

| (44) | Leedu elektritootmisturul on taotluse esitaja vastavalt Leedu ametiasutuste 5. märtsi 2020. aasta vastusele komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta nõudele teabe esitamiseks suurim turuosaline ning tema turuosa on ajavahemikul 2015–2019 kõikunud, 2018. aastal suurima 60,8 % ja 2019. aastal väikseima 53,9 % vahel. Teine turuosaline on AB ACHEMA, kes suutis samal ajavahemikul suurendada oma turuosa 10,3 %-lt 2015. aastal 23 %-le 2019. aastal. Kahel järgmisel suuremal turuosalisel on kummalgi 5–10 % suurune turuosa. Komisjon märgib, et peale taotluse esitaja ei kohaldata riigihanke-eeskirju teiste peamiste aktiivsete turuosaliste suhtes. UAB Vilniaus Energija suhtes kohaldatakse riigihanke-eeskirju, kuid alates 2016. aastast ei tegutse ta enam asjaomasel turul. |
| --- | --- |

(44)

Leedu elektritootmisturul on taotluse esitaja vastavalt Leedu ametiasutuste 5. märtsi 2020. aasta vastusele komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta nõudele teabe esitamiseks suurim turuosaline ning tema turuosa on ajavahemikul 2015–2019 kõikunud, 2018. aastal suurima 60,8 % ja 2019. aastal väikseima 53,9 % vahel. Teine turuosaline on AB ACHEMA, kes suutis samal ajavahemikul suurendada oma turuosa 10,3 %-lt 2015. aastal 23 %-le 2019. aastal. Kahel järgmisel suuremal turuosalisel on kummalgi 5–10 % suurune turuosa. Komisjon märgib, et peale taotluse esitaja ei kohaldata riigihanke-eeskirju teiste peamiste aktiivsete turuosaliste suhtes. UAB Vilniaus Energija suhtes kohaldatakse riigihanke-eeskirju, kuid alates 2016. aastast ei tegutse ta enam asjaomasel turul.

| (45) | Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele koosneb elektrienergia hulgimüügiturg elektribörsil kauplemisest, kahepoolsetest kokkulepetest ning tasakaalustamis- ja reguleerimisvõimsusega kauplemisest. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele koosneb elektrienergia hulgimüügiturg elektribörsil kauplemisest, kahepoolsetest kokkulepetest ning tasakaalustamis- ja reguleerimisvõimsusega kauplemisest.

| (46) | Vastavalt taotleja 17. mai 2019. aasta vastuses olevale tabelile 14 komisjoni 3. mai 2019. aasta nõudele teabe esitamiseks, müüakse Leedus kaubeldavatest kogumahtudest üle 75 % elektrist NordPooli elektribörsi kaudu. Nord Pool on Euroopa suurim elektribörs. Nord Pool kaupleb elektriga kogu Euroopas. Nord Pool pakub päev ette ja päevasisest kauplemist, kliiringut ja arveldustegevust, andmeid ja nende edastamise ühildamist ning nõustamisteenuseid. Nord Pool opereerib elektriturge Norras, Taanis, Rootsis, Soomes, Eestis, Lätis, Leedus, Saksamaal, Madalmaades, Belgias, Austrias, Luksemburgis, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. Nord Pooli kogukäive oli 2019. aastal 494 TWh müüdud elektrit, mis hõlmab rohkem kui 90 % elektri kogutarbimisest Põhja- ja Baltimaade turul. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt taotleja 17. mai 2019. aasta vastuses olevale tabelile 14 komisjoni 3. mai 2019. aasta nõudele teabe esitamiseks, müüakse Leedus kaubeldavatest kogumahtudest üle 75 % elektrist NordPooli elektribörsi kaudu. Nord Pool on Euroopa suurim elektribörs. Nord Pool kaupleb elektriga kogu Euroopas. Nord Pool pakub päev ette ja päevasisest kauplemist, kliiringut ja arveldustegevust, andmeid ja nende edastamise ühildamist ning nõustamisteenuseid. Nord Pool opereerib elektriturge Norras, Taanis, Rootsis, Soomes, Eestis, Lätis, Leedus, Saksamaal, Madalmaades, Belgias, Austrias, Luksemburgis, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. Nord Pooli kogukäive oli 2019. aastal 494 TWh müüdud elektrit, mis hõlmab rohkem kui 90 % elektri kogutarbimisest Põhja- ja Baltimaade turul.

| (47) | Hulgimüügituru likviidsus on konkurentsi seisukohast oluline näitaja, sest piisavad mahud nii asjaomaste hulgimüügitoodete pakkumise kui ka nõudluse poolel (näiteks baaskoormus, tippkoormus, blokktunnid eri ajavahemikeks) pakuvad kauplejatele ja tarnijatele soetus- ja riskimaandusvõimalusi. |
| --- | --- |

(47)

Hulgimüügituru likviidsus on konkurentsi seisukohast oluline näitaja, sest piisavad mahud nii asjaomaste hulgimüügitoodete pakkumise kui ka nõudluse poolel (näiteks baaskoormus, tippkoormus, blokktunnid eri ajavahemikeks) pakuvad kauplejatele ja tarnijatele soetus- ja riskimaandusvõimalusi.

| (48) | NordPooli hulgimüügituru likviidsuse tase toetab järeldust, et Leedu tootmis- ja hulgimüügiturul tegutsevad võrgustiku sektori hankijad on konkurentsile avatud. |
| --- | --- |

(48)

NordPooli hulgimüügituru likviidsuse tase toetab järeldust, et Leedu tootmis- ja hulgimüügiturul tegutsevad võrgustiku sektori hankijad on konkurentsile avatud.

| (49) | Ülekandevõimsus on piisav, et võimaldada märkimisväärset importi või eksporti Leedusse või Leedust. Lisaks on Leedu osa NordPooli energiabörsist, kus konkureerib hulk osalevate riikide (Norra, Rootsi, Soome, Taani, Eesti, Läti ja Leedu) elektritootjaid. Märkimisväärne osa Leedu elektriimpordist pärineb Venemaalt ja Valgevenest. |
| --- | --- |

(49)

Ülekandevõimsus on piisav, et võimaldada märkimisväärset importi või eksporti Leedusse või Leedust. Lisaks on Leedu osa NordPooli energiabörsist, kus konkureerib hulk osalevate riikide (Norra, Rootsi, Soome, Taani, Eesti, Läti ja Leedu) elektritootjaid. Märkimisväärne osa Leedu elektriimpordist pärineb Venemaalt ja Valgevenest.

| (50) | Leedu ja teiste riikide vahelise ülekandevõimsuse suurenemine mõjub konkurentsile Leedu elektritootmise turul tõenäoliselt positiivselt. |
| --- | --- |

(50)

Leedu ja teiste riikide vahelise ülekandevõimsuse suurenemine mõjub konkurentsile Leedu elektritootmise turul tõenäoliselt positiivselt.

| (51) | Taotluse kohaselt kattis import 2018. aastal 80 % Leedu elektrinõudlusest. Netoimport suurenes 7208 TWh-lt 2015. aastal 9632 TWh-le 2018. aastal, samas kui Leedus toodetud elekter vähenes 4598 TWh-lt 3220 TWh-le. Taotluse esitaja selgitab, et kuigi Leedu kogu olemasolev võimsus oleks nõudluse rahuldamiseks piisav, on imporditud elekter odavam kui kohapeal toodetud elekter. Selle tulemusena konserviti mõnes rajatises tootmine ja neid hoitakse reservvõimsusena. |
| --- | --- |

(51)

Taotluse kohaselt kattis import 2018. aastal 80 % Leedu elektrinõudlusest. Netoimport suurenes 7208 TWh-lt 2015. aastal 9632 TWh-le 2018. aastal, samas kui Leedus toodetud elekter vähenes 4598 TWh-lt 3220 TWh-le. Taotluse esitaja selgitab, et kuigi Leedu kogu olemasolev võimsus oleks nõudluse rahuldamiseks piisav, on imporditud elekter odavam kui kohapeal toodetud elekter. Selle tulemusena konserviti mõnes rajatises tootmine ja neid hoitakse reservvõimsusena.

| (52) | Impordi maht Leedu turul viib järelduseni, et Leedu tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise turul (välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia turul, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava) tegutsevad võrgustiku sektori hankijad on konkurentsile avatud. |
| --- | --- |

(52)

Impordi maht Leedu turul viib järelduseni, et Leedu tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise turul (välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia turul, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava) tegutsevad võrgustiku sektori hankijad on konkurentsile avatud.

3.2.3.2.   Elektri tootmine ja hulgimüük taastuvatest energiaallikatest, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava

Elektri tootmine ja hulgimüük taastuvatest energiaallikatest, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava

| (53) | Toetuskavade omaduste põhjal märgib komisjon, et esimesel ja teisel toetuskaval on sarnased tunnused rakendusotsustes 2012/218/EL ja 2012/539/EL Itaalia ja Saksamaa suhtes analüüsitud kavadega. Mõlemal juhul eristas komisjon eriti olulisi iseärasusi. Esiteks saab taastuvatest energiaallikatest elektri tootmine kasu eelisjärjekorras võrku ühendamisest ning võrku tarnimise puhul on sellel eelis tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri ees, mis tähendab, et see on nõudlusest peaaegu sõltumatu. Teiseks on tootmine ja võrku tarnimine hindadest täiesti sõltumatud, kuna taastuvatest energiaallikatest elektri tootjatel on õigus seadusjärgsele tasule. |
| --- | --- |

(53)

Toetuskavade omaduste põhjal märgib komisjon, et esimesel ja teisel toetuskaval on sarnased tunnused rakendusotsustes 2012/218/EL ja 2012/539/EL Itaalia ja Saksamaa suhtes analüüsitud kavadega. Mõlemal juhul eristas komisjon eriti olulisi iseärasusi. Esiteks saab taastuvatest energiaallikatest elektri tootmine kasu eelisjärjekorras võrku ühendamisest ning võrku tarnimise puhul on sellel eelis tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri ees, mis tähendab, et see on nõudlusest peaaegu sõltumatu. Teiseks on tootmine ja võrku tarnimine hindadest täiesti sõltumatud, kuna taastuvatest energiaallikatest elektri tootjatel on õigus seadusjärgsele tasule.

| (54) | Võttes arvesse Leedu esimese ja teise kava eripärade sarnasust 2012. aasta otsustes analüüsitud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega, järeldab komisjon, et need tegevused ei ole konkurentsile avatud. |
| --- | --- |

(54)

Võttes arvesse Leedu esimese ja teise kava eripärade sarnasust 2012. aasta otsustes analüüsitud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega, järeldab komisjon, et need tegevused ei ole konkurentsile avatud.

4.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (55) | Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Leedus täidetuks, mis puudutab sellise elektrienergia tootmist ja hulgimüüki, mis on toodetud tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest, välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava. |
| --- | --- |

(55)

Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Leedus täidetuks, mis puudutab sellise elektrienergia tootmist ja hulgimüüki, mis on toodetud tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest, välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava.

| (56) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL kohaldada võrgustiku sektori hankijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Leedus tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest (välja arvatud esimesest ja teisest toetuskavast tulenevatest taastuvatest energiaallikatest) toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki, ega ka juhul, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse sooritamiseks nimetatud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(56)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL kohaldada võrgustiku sektori hankijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Leedus tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest (välja arvatud esimesest ja teisest toetuskavast tulenevatest taastuvatest energiaallikatest) toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki, ega ka juhul, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse sooritamiseks nimetatud geograafilises piirkonnas.

| (57) | Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Leedus esimese ja teise toetuskava alusel taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul täidetuks. Sellest tulenevalt tuleks direktiivi 2014/25/EL endiselt kohaldada, kui võrgustiku sektori hankijad sõlmivad lepinguid, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Leedus ning siis, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse sooritamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(57)

Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Leedus esimese ja teise toetuskava alusel taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmise ja hulgimüügi puhul täidetuks. Sellest tulenevalt tuleks direktiivi 2014/25/EL endiselt kohaldada, kui võrgustiku sektori hankijad sõlmivad lepinguid, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Leedus ning siis, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse sooritamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas.

| (58) | Kuna esimese ja teise toetuskavaga hõlmatud taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise suhtes tuleks jätkata direktiivi 2014/25/EL kohaldamist, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleb käsitleda vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6. See tähendab, et kui võrgustiku sektori hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt mõeldud. Sellise segahanke puhul, mille peamine eesmärk on toetada direktiivi kohaldamisest vabastamata teenuseid, tuleb kohaldada direktiivi 2014/25/EL sätteid. Kui seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt ette nähtud, on objektiivselt võimatu kindlaks määrata, tuleb leping sõlmida kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 6 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(58)

Kuna esimese ja teise toetuskavaga hõlmatud taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise suhtes tuleks jätkata direktiivi 2014/25/EL kohaldamist, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleb käsitleda vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6. See tähendab, et kui võrgustiku sektori hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt mõeldud. Sellise segahanke puhul, mille peamine eesmärk on toetada direktiivi kohaldamisest vabastamata teenuseid, tuleb kohaldada direktiivi 2014/25/EL sätteid. Kui seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt ette nähtud, on objektiivselt võimatu kindlaks määrata, tuleb leping sõlmida kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 6 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega.

| (59) | Tuletatakse meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL artikliga 16 (15) kontsessioonilepingute sõlmimise kohta nähakse ette erand nimetatud direktiivi kohaldamisest hankija väljastatud kontsessioonide puhul, kui liikmesriigis, kus kontsessiooni täidetakse, on vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 35 tuvastatud, et kontsessiooniga hõlmatud tegevus on otse avatud konkurentsile kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikliga 34. Kuna järeldati, et tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest (välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava) toodetud elektrienergia tootmine ja hulgimüük on konkurentsile avatud, vabastatakse nende tegevuste täitmise võimaldamiseks sõlmitud kontsessioonilepingud Leedus direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(59)

Tuletatakse meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL artikliga 16 (15) kontsessioonilepingute sõlmimise kohta nähakse ette erand nimetatud direktiivi kohaldamisest hankija väljastatud kontsessioonide puhul, kui liikmesriigis, kus kontsessiooni täidetakse, on vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 35 tuvastatud, et kontsessiooniga hõlmatud tegevus on otse avatud konkurentsile kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikliga 34. Kuna järeldati, et tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest (välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter, mille suhtes kohaldatakse esimest ja teist toetuskava) toodetud elektrienergia tootmine ja hulgimüük on konkurentsile avatud, vabastatakse nende tegevuste täitmise võimaldamiseks sõlmitud kontsessioonilepingud Leedus direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalast.

15

| (60) | Käesolev otsus lähtub 2019. aasta aprillist 2020. aasta maini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotluse esitaja ja Leedu ametiasutuste esitatud teabes ning avalikult kättesaadavas teabes. Otsuse võib uuesti läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud. |
| --- | --- |

(60)

Käesolev otsus lähtub 2019. aasta aprillist 2020. aasta maini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotluse esitaja ja Leedu ametiasutuste esitatud teabes ning avalikult kättesaadavas teabes. Otsuse võib uuesti läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata lepingute suhtes, mille sõlmivad võrgustiku sektori hankijad ning mille eesmärk on võimaldada Leedus tavapärastest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia (välja arvatud elekter taastuvatest energiaallikatest, mille tootmiseks antakse toetust esimesest ja teisest toetuskavast) tootmist ja hulgimüüki.

Artikkel 2

Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse endiselt lepingute suhtes, mille sõlmivad võrgustiku sektori hankijad ning mille eesmärk on võimaldada Leedus sellise taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tootmist ja hulgimüüki, mille jaoks antakse toetust esimesest ja teisest toetuskavast.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.

Brüssel, 28. juuli 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

1

(2)  Sellise tegevuse suhtes võib kohaldada ELi ja siseriiklikku õigust, mis tagab vaba juurdepääsu turule, vt käesoleva otsuse punkt 3.1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

3

(4)  Siseriiklik ülevõtmisakt: Lietuvos Republikos Elektros Energetikos Įstatymas, 2000 m. liepos 20 d. Nr. VIII-1881.

4

(5)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

5

(6)  
  27. aprilli 2016. aasta kohtuotsus Österreichische Post AG vs. komisjon, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, punkt 28.

6

vs.

(7)  Kohtuasi COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA, 25.4.2006, punktid 10 ja 11.

7

(8)  Kohtuasi COMP/M.3696 – E.ON/MOL, 21.1.2005, punkt 223, kohtuasi COMP/M.5467, RWE/ESSENT, 23.6.2009, punkt 23.

8

(9)  
  24. aprilli 2012. aasta rakendusotsus 2012/218/EL elektri tavapärastest energiaallikatest tootmise ja hulgimüügi kohta Saksamaal (ELT L 114, 26.4.2012, lk 21).

9

(10)  
  26. septembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/539/EL elektri tavapärastest energiaallikatest tootmise ja hulgimüügi kohta Itaalia põhjaosa makrotsoonis ja lõunaosa makrotsoonis (ELT L 271, 5.10.2012, lk 4).

10

(11)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/71, 12. detsember 2017, Madalmaade elektri tootmise ja hulgimüügi vabastamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ) kohaldamisest (ELT L 12, 17.1.2018, lk 53).

11

(12)  
  23. aprilli 2019. aasta riigiabi SA.50199 (2019/N), mis käsitleb Leedu toetust taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvatele elektrijaamadele.

12

(13)

13

(14)  [Komisjoni ... aprilli 2020. aasta otsus C(2019) 3122, mis käsitleb Leedu toetust taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvatele elektrijaamadele.]

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

15

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/23

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1501,

14. oktoober 2020,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 kohast hindamist seoses Saksamaa tehtud ajutise erandiga komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 teatavatest sätetest

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 6891 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 71 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pädev asutus Luftfahrt-Bundesamt (edaspidi „LBA“) teatas 25. veebruaril 2020 Saksamaa nimel komisjonile, Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“ või „EASA“) ja teistele liikmesriikidele, et ta on teinud erandi äriühingule Lufthansa Technik AG komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 (2) II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõuete täitmisest. Kõnealuse punkti kohaselt peab osa 145 kohaselt sertifitseeritud organisatsioon tagama, et õhusõidukile või muule komponendile paigaldataks üksnes selliseid komponente, mis on rahuldavas seisukorras ja mille kohta on välja antud hooldustõend EASA vormil 1 või sellega samaväärne dokument, ning et asjaomane komponent, standardvaruosa või materjal on kohaldatavates tehnilistes normdokumentides konkreetselt märgitud. |
| --- | --- |

(1)

Pädev asutus Luftfahrt-Bundesamt (edaspidi „LBA“) teatas 25. veebruaril 2020 Saksamaa nimel komisjonile, Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“ või „EASA“) ja teistele liikmesriikidele, et ta on teinud erandi äriühingule Lufthansa Technik AG komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 (2) II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõuete täitmisest. Kõnealuse punkti kohaselt peab osa 145 kohaselt sertifitseeritud organisatsioon tagama, et õhusõidukile või muule komponendile paigaldataks üksnes selliseid komponente, mis on rahuldavas seisukorras ja mille kohta on välja antud hooldustõend EASA vormil 1 või sellega samaväärne dokument, ning et asjaomane komponent, standardvaruosa või materjal on kohaldatavates tehnilistes normdokumentides konkreetselt märgitud.

| (2) | LBA tegi erandi, pidades silmas täiendavate tüübisertifikaatidega seotud tulevasi projekte ning andis sellega äriühingule Lufthansa Technik AG võimaluse teatavatel juhtudel mitte järgida komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõudeid teatavate prototüübina toodetud komponentide puhul, mida Lufthansa Technik AG peab paigaldama. |
| --- | --- |

(2)

LBA tegi erandi, pidades silmas täiendavate tüübisertifikaatidega seotud tulevasi projekte ning andis sellega äriühingule Lufthansa Technik AG võimaluse teatavatel juhtudel mitte järgida komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõudeid teatavate prototüübina toodetud komponentide puhul, mida Lufthansa Technik AG peab paigaldama.

| (3) | LBA selgitab, et tootjad ei saanud varem mõnda oma prototüübina toodetud komponenti, mille Lufthansa Technik AG õhusõidukile paigaldas, hiljem uuesti sertifitseerida muudatuste projekteerimisandmetele vastavana, kui muudatus oli juba täiendava tüübisertifikaadi väljaandmisega heaks kiidetud. LBA viitab juhtumitele, kus tootja asus USAs ja uuesti sertifitseerimine ei olnud pärast komponendi tootja juurest väljasaatmist enam võimalik, ning juhtumitele, kus tootja muutus maksejõuetuks enne projekteerimisandmete heakskiitmist. LBA selgitab, et neil juhtudel ei olnud selliste komponentide uuesti sertifitseerimine võimalik või tekitas see halduskoormuse, mille tõttu õhusõidukite uuesti kasutusele võtmine lükkus edasi, ning Lufthansa Technik AG ei saanud täita klientide tellimusi, põhjustades seega finants- ja majandusriski. |
| --- | --- |

(3)

LBA selgitab, et tootjad ei saanud varem mõnda oma prototüübina toodetud komponenti, mille Lufthansa Technik AG õhusõidukile paigaldas, hiljem uuesti sertifitseerida muudatuste projekteerimisandmetele vastavana, kui muudatus oli juba täiendava tüübisertifikaadi väljaandmisega heaks kiidetud. LBA viitab juhtumitele, kus tootja asus USAs ja uuesti sertifitseerimine ei olnud pärast komponendi tootja juurest väljasaatmist enam võimalik, ning juhtumitele, kus tootja muutus maksejõuetuks enne projekteerimisandmete heakskiitmist. LBA selgitab, et neil juhtudel ei olnud selliste komponentide uuesti sertifitseerimine võimalik või tekitas see halduskoormuse, mille tõttu õhusõidukite uuesti kasutusele võtmine lükkus edasi, ning Lufthansa Technik AG ei saanud täita klientide tellimusi, põhjustades seega finants- ja majandusriski.

| (4) | LBA antud erandis ei täpsustata tooteid või projekte, mille suhtes äriühingule Lufthansa Technik AG on tehtud erand komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõuete täitmisest ja mille puhul ta võib heaks kiita nõuetele mittevastavate komponentide paigaldamise. LBA selgitab, et äriühingul Lufthansa Technik AG on tulemas väike arv täiendavate tüübisertifikaatidega seotud projekte, kus võib esineda selliseid probleeme, mille puhul Lufthansa Technik AG ei pruugi suuta täita komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõudeid. Erand anti selliste võimalike probleemide ennetamiseks, et hoida tulevikus ära viivitusi muudetud õhusõidukite uuesti kasutusele võtmisel. Erand kehtib 13. veebruarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 ja ületab seega kaheksa järjestikuse kuu pikkuse ajavahemiku. |
| --- | --- |

(4)

LBA antud erandis ei täpsustata tooteid või projekte, mille suhtes äriühingule Lufthansa Technik AG on tehtud erand komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõuete täitmisest ja mille puhul ta võib heaks kiita nõuetele mittevastavate komponentide paigaldamise. LBA selgitab, et äriühingul Lufthansa Technik AG on tulemas väike arv täiendavate tüübisertifikaatidega seotud projekte, kus võib esineda selliseid probleeme, mille puhul Lufthansa Technik AG ei pruugi suuta täita komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punkti 145.A.42 nõudeid. Erand anti selliste võimalike probleemide ennetamiseks, et hoida tulevikus ära viivitusi muudetud õhusõidukite uuesti kasutusele võtmisel. Erand kehtib 13. veebruarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 ja ületab seega kaheksa järjestikuse kuu pikkuse ajavahemiku.

| (5) | Leevendamaks mittevastavust komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punktile 145.A.42, on erandiga ette nähtud, et Lufthansa Technik AG võib anda hooldustõendi prototüübina toodetud komponentidega õhusõidukile alternatiivse menetluse alusel, mis hõlmab iga sellise komponendi sertifitseerimisstaatuse võrdlemist heakskiidetud projekteerimisandmetega, mis on saadud pärast vastava täiendava tüübisertifikaadi heakskiitmismenetluse lõpule viimist |
| --- | --- |

(5)

Leevendamaks mittevastavust komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punktile 145.A.42, on erandiga ette nähtud, et Lufthansa Technik AG võib anda hooldustõendi prototüübina toodetud komponentidega õhusõidukile alternatiivse menetluse alusel, mis hõlmab iga sellise komponendi sertifitseerimisstaatuse võrdlemist heakskiidetud projekteerimisandmetega, mis on saadud pärast vastava täiendava tüübisertifikaadi heakskiitmismenetluse lõpule viimist

| (6) | Pärast hindamist andis amet 16. juulil 2020 välja negatiivse soovituse LBA tehtud erandi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Pärast hindamist andis amet 16. juulil 2020 välja negatiivse soovituse LBA tehtud erandi kohta.

| (7) | Komisjon nõustub ameti soovitusega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon nõustub ameti soovitusega.

| (8) | Määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 kohaselt võib liikmesriik teha kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvale füüsilisele või juriidilisele isikule erandi, kui tegemist on seda isikut mõjutavate teatavate kiireloomuliste ettenägematute asjaolude või kiireloomuliste käitamisvajadustega ning kui on täidetud kõik kõnealuse artikli punktides a–d sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 kohaselt võib liikmesriik teha kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvale füüsilisele või juriidilisele isikule erandi, kui tegemist on seda isikut mõjutavate teatavate kiireloomuliste ettenägematute asjaolude või kiireloomuliste käitamisvajadustega ning kui on täidetud kõik kõnealuse artikli punktides a–d sätestatud tingimused.

| (9) | Mis puutub kiireloomulistesse ettenägematutesse asjaoludesse või kiireloomulistesse käitamisvajadustesse, siis leiab komisjon, et kõnealune erand ei ole õigustatud äriühingut Lufthansa Technik AG mõjutavate kiireloomuliste ettenägematute asjaoludega või Lufthansa Technik AG kiireloomuliste käitamisvajadustega, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikega 1. Erand on antud, et ennetada võimalikke tulevasi probleeme seoses prototüübina toodetud komponentide uuesti sertifitseerimisega. Kuigi mõni probleem võib tõepoolest olla ettenägematu, näiteks tarnija pankrot, või mõne probleemi puhul võib tekkida operatiivne vajadus võtta õhusõiduk kasutusse, ei ole need probleemid veel tegelikkuseks saanud ega ei olnud need ka tegelikkuseks saamas erandi andmise ajal. Eelkõige ei esitanud Saksamaa ühtegi tõendit selle kohta, et teatavad tootjad oleksid teatanud äriühingule Lufthansa Technik AG, et neil ei ole teatavate projektide puhul võimalik esitada nõutavate sertifitseerimistõenditega komponente. Seetõttu leiab komisjon, et kiireloomulisuse nõue ei ole käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Mis puutub kiireloomulistesse ettenägematutesse asjaoludesse või kiireloomulistesse käitamisvajadustesse, siis leiab komisjon, et kõnealune erand ei ole õigustatud äriühingut Lufthansa Technik AG mõjutavate kiireloomuliste ettenägematute asjaoludega või Lufthansa Technik AG kiireloomuliste käitamisvajadustega, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikega 1. Erand on antud, et ennetada võimalikke tulevasi probleeme seoses prototüübina toodetud komponentide uuesti sertifitseerimisega. Kuigi mõni probleem võib tõepoolest olla ettenägematu, näiteks tarnija pankrot, või mõne probleemi puhul võib tekkida operatiivne vajadus võtta õhusõiduk kasutusse, ei ole need probleemid veel tegelikkuseks saanud ega ei olnud need ka tegelikkuseks saamas erandi andmise ajal. Eelkõige ei esitanud Saksamaa ühtegi tõendit selle kohta, et teatavad tootjad oleksid teatanud äriühingule Lufthansa Technik AG, et neil ei ole teatavate projektide puhul võimalik esitada nõutavate sertifitseerimistõenditega komponente. Seetõttu leiab komisjon, et kiireloomulisuse nõue ei ole käesoleval juhul täidetud.

| (10) | Lisaks leiab komisjon, et erand ei vasta määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 punktis d sätestatud ulatuse ja kestuse piirangutele. Kuigi erand tehakse ainult juhul, kui prototüübina toodetud komponendi uuesti sertifitseerimine ei ole võimalik, kehtib see erand tõhusalt kõigi täiendava tüübisertifikaadiga seotud projektide suhtes, mis viiakse ellu erandi kohaldamisaja jooksul, ning piiramatu arvu võimalike komponentide suhtes, mis paigaldatakse sellis(t)e täiendava tüübisertifikaadiga seotud projekti(de) raames. Komisjon märgib veel, et LBA ei ole tõendanud, et erand kestab vaid nii kaua, kui on rangelt vajalik. Kuigi erandi kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2021, ei põhjendanud LBA veenvalt, kuidas see aegumiskuupäev on seotud erandit nõudvate asjaolude või vajadustega. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks leiab komisjon, et erand ei vasta määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 punktis d sätestatud ulatuse ja kestuse piirangutele. Kuigi erand tehakse ainult juhul, kui prototüübina toodetud komponendi uuesti sertifitseerimine ei ole võimalik, kehtib see erand tõhusalt kõigi täiendava tüübisertifikaadiga seotud projektide suhtes, mis viiakse ellu erandi kohaldamisaja jooksul, ning piiramatu arvu võimalike komponentide suhtes, mis paigaldatakse sellis(t)e täiendava tüübisertifikaadiga seotud projekti(de) raames. Komisjon märgib veel, et LBA ei ole tõendanud, et erand kestab vaid nii kaua, kui on rangelt vajalik. Kuigi erandi kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2021, ei põhjendanud LBA veenvalt, kuidas see aegumiskuupäev on seotud erandit nõudvate asjaolude või vajadustega.

| (11) | Sellest tulenevalt ei vasta LBA tehtud erand määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikes 1 sätestatud tingimustele, |
| --- | --- |

(11)

Sellest tulenevalt ei vasta LBA tehtud erand määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikes 1 sätestatud tingimustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erand, mille Saksamaa tegi määruse (EL) nr 1321/2014 II lisa (osa 145) punktis 145.A.42 sätestatud nõuetest ning millest ta teatas 25. veebruaril 2020 komisjonile, Euroopa Liidu Lennundusohutusametile ja teistele liikmesriikidele ning millega on äriühingule Lufthansa Technik AG antud luba teatavatel juhtumitel mitte täita punkti 145.A.42 nõudeid teatavate prototüübina toodetud komponentide puhul, mida Lufthansa Technik AG paigaldab, ei vasta määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 14. oktoober 2020

Komisjoni nimel

Adina VĂLEAN

komisjoni liige

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1).

2

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/25

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1502,

15. oktoober 2020,

millega nähakse ette sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ja nende teatavate õiguste piiramise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi raames toimuva komisjonipoolse isikuandmete töötlemisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 249 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 (1) loodi komisjoni ja liikmesriikide vaheline koostöömehhanism välismaiste otseinvesteeringute küsimustes. Mehhanism põhineb teabevahetusel, mis võib hõlmata isikuandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (2) artikli 3 lõike 1 tähenduses. Koostöömehhanismi eesmärk on võimaldada igal liikmesriigil uurida, kas välismaine otseinvesteering mõnes teises liikmesriigis võib mõjutada tema julgeolekut ja avalikku korda, ning komisjonil uurida, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda mitmes liikmesriigis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 (1) loodi komisjoni ja liikmesriikide vaheline koostöömehhanism välismaiste otseinvesteeringute küsimustes. Mehhanism põhineb teabevahetusel, mis võib hõlmata isikuandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (2) artikli 3 lõike 1 tähenduses. Koostöömehhanismi eesmärk on võimaldada igal liikmesriigil uurida, kas välismaine otseinvesteering mõnes teises liikmesriigis võib mõjutada tema julgeolekut ja avalikku korda, ning komisjonil uurida, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda mitmes liikmesriigis.

| (2) | Liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute jaoks ning määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi tõhususe tagamiseks töötleb komisjon isikuandmeid, mille hulka kuuluvad identifitseerimis- ja kontaktandmed, andmed ametialase tegevuse kohta ning andmed, mis on seotud välismaiste otseinvesteeringutega. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute jaoks ning määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi tõhususe tagamiseks töötleb komisjon isikuandmeid, mille hulka kuuluvad identifitseerimis- ja kontaktandmed, andmed ametialase tegevuse kohta ning andmed, mis on seotud välismaiste otseinvesteeringutega.

| (3) | Taustauuringute eest vastutavad komisjoni talitused säilitavad isikuandmeid nii kaua, kui on vaja liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute jaoks ja koostöömehhanismi toimimise tagamiseks; isikuandmeid säilitatakse turvalises elektroonilises keskkonnas, et vältida ebaseaduslikku juurdepääsu andmetele või nende ebaseaduslikku edastamist komisjonivälistele isikutele (3). |
| --- | --- |

(3)

Taustauuringute eest vastutavad komisjoni talitused säilitavad isikuandmeid nii kaua, kui on vaja liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute jaoks ja koostöömehhanismi toimimise tagamiseks; isikuandmeid säilitatakse turvalises elektroonilises keskkonnas, et vältida ebaseaduslikku juurdepääsu andmetele või nende ebaseaduslikku edastamist komisjonivälistele isikutele (3).

| (4) | Oma ülesandeid täites on komisjon kohustatud isikuandmete töötlemisega seoses austama füüsiliste isikute õigusi, nagu need on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikes 1, ning määruses (EL) 2018/1725 sätestatud õigusi. Samal ajal peab komisjon täitma rangeid konfidentsiaalsusnõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/452 artiklis 10. |
| --- | --- |

(4)

Oma ülesandeid täites on komisjon kohustatud isikuandmete töötlemisega seoses austama füüsiliste isikute õigusi, nagu need on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikes 1, ning määruses (EL) 2018/1725 sätestatud õigusi. Samal ajal peab komisjon täitma rangeid konfidentsiaalsusnõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/452 artiklis 10.

| (5) | Teatavatel asjaoludel on vaja leida tasakaal andmesubjektidele määrusega (EL) 2018/1725 antud õiguste ning koostöömehhanismi mõjususe ja teiste andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste täieliku austamise vahel. Seda silmas pidades on määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 1 jäetud komisjonile võimalus piirata määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14–17, 19, 20 ja 35 ning artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuspõhimõtte kohaldamist, kui selle sätted vastavad kõnealuse määruse artiklites 14–17, 19 ja 20 sätestatud õigustele ja kohustustele. |
| --- | --- |

(5)

Teatavatel asjaoludel on vaja leida tasakaal andmesubjektidele määrusega (EL) 2018/1725 antud õiguste ning koostöömehhanismi mõjususe ja teiste andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste täieliku austamise vahel. Seda silmas pidades on määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 1 jäetud komisjonile võimalus piirata määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14–17, 19, 20 ja 35 ning artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuspõhimõtte kohaldamist, kui selle sätted vastavad kõnealuse määruse artiklites 14–17, 19 ja 20 sätestatud õigustele ja kohustustele.

| (6) | Liidu ühine kaubanduspoliitika nõuab, et komisjon täidaks koostöömehhanismist tulenevaid ülesandeid tulemuslikult ja tõhusalt. Selleks on vaja määruse (EL) 2018/1725 kohaseid isikuandmete kaitse standardeid järgides vastu võtta sise-eeskirjad, mille alusel võib komisjon piirata andmesubjektide õigusi vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25. |
| --- | --- |

(6)

Liidu ühine kaubanduspoliitika nõuab, et komisjon täidaks koostöömehhanismist tulenevaid ülesandeid tulemuslikult ja tõhusalt. Selleks on vaja määruse (EL) 2018/1725 kohaseid isikuandmete kaitse standardeid järgides vastu võtta sise-eeskirjad, mille alusel võib komisjon piirata andmesubjektide õigusi vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25.

| (7) | Sellised sise-eeskirjad peaksid hõlmama kõiki andmetöötlustoiminguid, mida komisjon teeb määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismist tulenevate ülesannete täitmisel alates hetkest, mil temani jõuab teave asjaomaste välismaiste otseinvesteeringute kohta. |
| --- | --- |

(7)

Sellised sise-eeskirjad peaksid hõlmama kõiki andmetöötlustoiminguid, mida komisjon teeb määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismist tulenevate ülesannete täitmisel alates hetkest, mil temani jõuab teave asjaomaste välismaiste otseinvesteeringute kohta.

| (8) | Määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14, 15 ja 16 järgimiseks peaks komisjon teavitama kõiki isikuid oma tegevusest, mis hõlmab nende isikuandmete töötlemist, ja nende õigustest läbipaistval ja sidusal viisil isikuandmete kaitse põhimõtteid käsitlevates teadetes, mis avaldatakse komisjoni veebisaidil. Vajaduse korral peaks komisjon võtma täiendavaid kaitsemeetmeid, tagamaks, et andmesubjekte teavitatakse eraldi asjakohases vormis. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14, 15 ja 16 järgimiseks peaks komisjon teavitama kõiki isikuid oma tegevusest, mis hõlmab nende isikuandmete töötlemist, ja nende õigustest läbipaistval ja sidusal viisil isikuandmete kaitse põhimõtteid käsitlevates teadetes, mis avaldatakse komisjoni veebisaidil. Vajaduse korral peaks komisjon võtma täiendavaid kaitsemeetmeid, tagamaks, et andmesubjekte teavitatakse eraldi asjakohases vormis.

| (9) | Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 14 lõike 5 ja artikli 16 lõike 5 kohaldamist, on komisjonil kõnealuse määruse artikli 25 alusel võimalus piirata andmesubjektidele nende isikuandmete töötlemise ja neile kuuluvate muude õiguste kasutamise kohta teabe andmist, et kaitsta komisjoni volitusi teostada analüüse ja menetlusi seoses välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute ja määruse (EL) 2019/452 kohase koostöömehhanismiga. Sellega seoses võib olla vaja, et komisjon piirab nende õiguste ja kohustuste rakendamist vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõike 1 punktidele a, c, d, g ja h. See võib osutuda vajalikuks, kui vastasel juhul satuks ohtu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või koostöömehhanismiga seotud komisjoni analüüside ja menetluste eesmärk liidu ühise kaubanduspoliitika tõhusal rakendamisel. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 14 lõike 5 ja artikli 16 lõike 5 kohaldamist, on komisjonil kõnealuse määruse artikli 25 alusel võimalus piirata andmesubjektidele nende isikuandmete töötlemise ja neile kuuluvate muude õiguste kasutamise kohta teabe andmist, et kaitsta komisjoni volitusi teostada analüüse ja menetlusi seoses välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute ja määruse (EL) 2019/452 kohase koostöömehhanismiga. Sellega seoses võib olla vaja, et komisjon piirab nende õiguste ja kohustuste rakendamist vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõike 1 punktidele a, c, d, g ja h. See võib osutuda vajalikuks, kui vastasel juhul satuks ohtu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või koostöömehhanismiga seotud komisjoni analüüside ja menetluste eesmärk liidu ühise kaubanduspoliitika tõhusal rakendamisel.

| (10) | Lisaks võib komisjonil olla tarvis piirata andmesubjektide õiguste rakendamist tõhusa koostöö tagamise eesmärgil, et kaitsta teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste või liikmesriikide ametiasutuste andmetöötlustoiminguid. Komisjon võib seda teha olukorras, kus liidu mõne teise institutsiooni, organi või asutuse või liikmesriigi ametiasutuse kehtestatud piirangu eesmärk oleks ohus, kui komisjon samade isikuandmete suhtes samaväärseid piiranguid ei kohaldaks. Selleks peaks komisjon konsulteerima nende institutsioonide, organite, ametite, asutuste ja ametiasutustega piirangute kehtestamise põhjuste, vajalikkuse ja proportsionaalsuse üle. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks võib komisjonil olla tarvis piirata andmesubjektide õiguste rakendamist tõhusa koostöö tagamise eesmärgil, et kaitsta teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste või liikmesriikide ametiasutuste andmetöötlustoiminguid. Komisjon võib seda teha olukorras, kus liidu mõne teise institutsiooni, organi või asutuse või liikmesriigi ametiasutuse kehtestatud piirangu eesmärk oleks ohus, kui komisjon samade isikuandmete suhtes samaväärseid piiranguid ei kohaldaks. Selleks peaks komisjon konsulteerima nende institutsioonide, organite, ametite, asutuste ja ametiasutustega piirangute kehtestamise põhjuste, vajalikkuse ja proportsionaalsuse üle.

| (11) | Komisjonil võib olla vaja piirata andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste rakendamist seoses liikmesriikidelt või muudest anonüümsetest või identifitseeritud allikatest saadud isikuandmetega, kui see on vajalik, et tagada liikmesriikide julgeolek, avalik julgeolek või riigikaitse, nagu on viidatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktis a, või liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek, nagu on viidatud nimetatud määruse artikli 25 lõike 1 punktis d. Liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek võib olla kaalul eeskätt selliste välismaine otseinvesteeringute korral, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme julgeoleku või avaliku korra seisukohast. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonil võib olla vaja piirata andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste rakendamist seoses liikmesriikidelt või muudest anonüümsetest või identifitseeritud allikatest saadud isikuandmetega, kui see on vajalik, et tagada liikmesriikide julgeolek, avalik julgeolek või riigikaitse, nagu on viidatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktis a, või liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek, nagu on viidatud nimetatud määruse artikli 25 lõike 1 punktis d. Liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek võib olla kaalul eeskätt selliste välismaine otseinvesteeringute korral, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme julgeoleku või avaliku korra seisukohast.

| (12) | Komisjonil võib samuti olla tarvis piirata andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste rakendamist seoses liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud isikuandmetega, et teha koostööd liikmesriikide, nende kolmandate riikide või organisatsioonidega ning kindlustada seega liidu üldist avalikku huvi pakkuvate oluliste eesmärkide järgimine, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktis c. Teatavatel juhtudel on andmesubjekti põhiõiguste kaitse huvi rahvusvahelise koostöö huvist siiski olulisem. |
| --- | --- |

(12)

Komisjonil võib samuti olla tarvis piirata andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste rakendamist seoses liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud isikuandmetega, et teha koostööd liikmesriikide, nende kolmandate riikide või organisatsioonidega ning kindlustada seega liidu üldist avalikku huvi pakkuvate oluliste eesmärkide järgimine, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktis c. Teatavatel juhtudel on andmesubjekti põhiõiguste kaitse huvi rahvusvahelise koostöö huvist siiski olulisem.

| (13) | Seega, kui see on vajalik määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi kohaste järelevalve, kontrolli või reguleerivate ülesannete täitmiseks, mis on seotud avaliku võimu teostamisega, võib komisjonil tekkida vajadus piirata andmesubjektide teavitamist ja muude õiguste kasutamist, nagu on viidatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktis g. |
| --- | --- |

(13)

Seega, kui see on vajalik määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi kohaste järelevalve, kontrolli või reguleerivate ülesannete täitmiseks, mis on seotud avaliku võimu teostamisega, võib komisjonil tekkida vajadus piirata andmesubjektide teavitamist ja muude õiguste kasutamist, nagu on viidatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktis g.

| (14) | Peale selle võib komisjon olla sunnitud piirama andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste rakendamist seoses isikuandmetega, mis on saadud anonüümsetest või teadaolevatest allikatest (nt informaatorid), kelle õigusi ja vabadusi tuleb kaitsta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktile h. |
| --- | --- |

(14)

Peale selle võib komisjon olla sunnitud piirama andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste rakendamist seoses isikuandmetega, mis on saadud anonüümsetest või teadaolevatest allikatest (nt informaatorid), kelle õigusi ja vabadusi tuleb kaitsta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktile h.

| (15) | Seetõttu on komisjon otsustanud, et määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktides a, c, d, g ja h loetletud põhjused võivad olla aluseks piirangutele, mida võib olla tarvis kohaldada komisjoni analüüside ja menetluste käigus tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes seoses välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismiga. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu on komisjon otsustanud, et määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktides a, c, d, g ja h loetletud põhjused võivad olla aluseks piirangutele, mida võib olla tarvis kohaldada komisjoni analüüside ja menetluste käigus tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes seoses välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismiga.

| (16) | Kõik käesoleva otsuse alusel kohaldatavad piirangud peaksid olema vajalikud ja proportsionaalsed, võttes arvesse ohtu andmesubjektide õigustele ja vabadustele. |
| --- | --- |

(16)

Kõik käesoleva otsuse alusel kohaldatavad piirangud peaksid olema vajalikud ja proportsionaalsed, võttes arvesse ohtu andmesubjektide õigustele ja vabadustele.

| (17) | Komisjon peaks kõiki piiranguid käsitlema läbipaistval viisil ning kandma kõik kohaldatavad piirangud asjakohasesse dokumendisüsteemi. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon peaks kõiki piiranguid käsitlema läbipaistval viisil ning kandma kõik kohaldatavad piirangud asjakohasesse dokumendisüsteemi.

| (18) | Komisjon töötleb isikuandmeid määruse (EL) 2019/452 alusel ühiselt koos liikmesriikide pädevate asutustega. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või koostöömehhanismiga seotud komisjoni analüüse ja menetlusi tehakse erinevates talitustes, kuid koordineerimise eest vastutab eeskätt kaubanduse peadirektoraat. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon töötleb isikuandmeid määruse (EL) 2019/452 alusel ühiselt koos liikmesriikide pädevate asutustega. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või koostöömehhanismiga seotud komisjoni analüüse ja menetlusi tehakse erinevates talitustes, kuid koordineerimise eest vastutab eeskätt kaubanduse peadirektoraat.

| (19) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikele 8 võivad vastutavad töötlejad andmesubjekti suhtes piirangu kohaldamise põhjusi käsitleva teabe esitamise edasi lükata, teabe esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui teave kahjustaks mis tahes viisil piirangu kohaldamise eesmärki. Eelkõige kehtib see nimetatud määruse artiklites 16 ja 35 sätestatud piirangute kohta. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikele 8 võivad vastutavad töötlejad andmesubjekti suhtes piirangu kohaldamise põhjusi käsitleva teabe esitamise edasi lükata, teabe esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui teave kahjustaks mis tahes viisil piirangu kohaldamise eesmärki. Eelkõige kehtib see nimetatud määruse artiklites 16 ja 35 sätestatud piirangute kohta.

| (20) | Tagamaks, et andmesubjekti õigust saada määruse (EL) 2018/1725 artiklite 16 ja 35 alusel teavet piiratakse vaid seni, kuni selline piirang on komisjonile välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või koostöömehhanismiga seotud analüüside ja menetluste läbiviimiseks vajalik, peaks komisjon kehtestatud piirangud korrapäraselt läbi vaatama. |
| --- | --- |

(20)

Tagamaks, et andmesubjekti õigust saada määruse (EL) 2018/1725 artiklite 16 ja 35 alusel teavet piiratakse vaid seni, kuni selline piirang on komisjonile välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või koostöömehhanismiga seotud analüüside ja menetluste läbiviimiseks vajalik, peaks komisjon kehtestatud piirangud korrapäraselt läbi vaatama.

| (21) | Juhul kui piiratakse andmesubjekti muid õigusi, peaks vastutav töötleja hindama iga juhtumi puhul eraldi, kas piirangu põhjuse teatamine kahjustaks piirangu eesmärki. |
| --- | --- |

(21)

Juhul kui piiratakse andmesubjekti muid õigusi, peaks vastutav töötleja hindama iga juhtumi puhul eraldi, kas piirangu põhjuse teatamine kahjustaks piirangu eesmärki.

| (22) | Komisjoni andmekaitseametnik peaks piirangute kohaldamist sõltumatult kontrollima, et tagada käesoleva otsuse järgimine. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni andmekaitseametnik peaks piirangute kohaldamist sõltumatult kontrollima, et tagada käesoleva otsuse järgimine.

| (23) | Et komisjon saaks viivitamata piirata teatavate õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25 ning et mitte takistada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega või määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismiga seotud analüüside ja menetluste teostamist, peaks käesolev otsus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(23)

Et komisjon saaks viivitamata piirata teatavate õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25 ning et mitte takistada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega või määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismiga seotud analüüside ja menetluste teostamist, peaks käesolev otsus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (24) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud ja ta esitas oma arvamuse 29. juulil 2020, |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud ja ta esitas oma arvamuse 29. juulil 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad, mida komisjon peab järgima, kui ta teavitab andmesubjekte määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14, 15 ja 16 alusel nende isikuandmete töötlemisest määrusega (EL) 2019/452 loodud koostöömehhanismi raames.

Lisaks nähakse käesoleva otsusega ette tingimused, mille korral võib komisjon selle koostöömehhanismi raames määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktide a, c, d, g ja h alusel piirata kõnealuse määruse artiklite 4, 14–17, 19, 20 ja 35 kohaldamist.

2.   Käesolevat otsust kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mis toimub komisjonis määrusest (EL) 2019/452 tulenevate ülesannete täitmiseks rakendatava tegevuse eesmärgil või seoses sellise tegevusega.

Artikkel 2

Kohaldatavad erandid ja piirangud

1.   Määruse (EL) 2018/1725 alusel andmesubjektide õigusi puudutavate kohustuste täitmisel kaalub komisjon, kas kehtib mõni kõnealuses määruses sätestatud erand.

2.   Kui käesoleva otsuse artiklites 3–7 ei ole sätestatud teisiti ning kui määruse (EL) 2018/1725 artiklites 14–17, 19, 20 ja 35 sätestatud õiguste kasutamine ja kohustuste täitmine seoses komisjoni töödeldavate isikuandmetega seaks ohtu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või määruse (EL) 2019/452 kohast koostöömehhanismi puudutavate komisjoni analüüside ja menetluste eesmärgi saavutamise, sh komisjoni vahendite ja meetodite avalikuks tulemise tõttu, või kahjustaks teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi, võib komisjon piirata järgmiste sätete ja põhimõtete kohaldamist:

| a) | määruse (EL) 2018/1725 artiklid 14–17, 19, 20 ja 35 ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2018/1725 artiklid 14–17, 19, 20 ja 35 ning

| b) | kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuse põhimõtted sellises ulatuses, milles selle sätted on kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artiklites 14–17, 19, 20 ja 35 ettenähtud õiguste ja kohustustega. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuse põhimõtted sellises ulatuses, milles selle sätted on kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artiklites 14–17, 19, 20 ja 35 ettenähtud õiguste ja kohustustega.

3.   Kui artiklites 3–7 ei ole sätestatud teisiti, võib komisjon piirata käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist:

| a) | kui nende õiguste teostamist ja kohustuste täitmist võib liidu teiselt institutsioonilt, organilt või asutuselt saadud isikuandmetega seoses piirata see teine liidu institutsioon, organ või asutus määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 osutatud õigusaktide alusel või kooskõlas kõnealuse määruse IX peatükiga; või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (4) või nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (5); |
| --- | --- |

a)

kui nende õiguste teostamist ja kohustuste täitmist võib liidu teiselt institutsioonilt, organilt või asutuselt saadud isikuandmetega seoses piirata see teine liidu institutsioon, organ või asutus määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 osutatud õigusaktide alusel või kooskõlas kõnealuse määruse IX peatükiga; või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (4) või nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (5);

| b) | kui nende õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist seoses liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud isikuandmetega võivad piirata selle liikmesriigi pädevad asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (6) artiklis 23 osutatud õigusaktide või selliste siseriiklike meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (7) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3; |
| --- | --- |

b)

kui nende õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist seoses liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud isikuandmetega võivad piirata selle liikmesriigi pädevad asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (6) artiklis 23 osutatud õigusaktide või selliste siseriiklike meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (7) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3;

| c) | kui nende õiguste kasutamine ja kohustuste täitmine takistaks komisjoni ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelist koostööd välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute vallas. |
| --- | --- |

c)

kui nende õiguste kasutamine ja kohustuste täitmine takistaks komisjoni ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelist koostööd välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute vallas.

Enne piirangute kohaldamist esimese lõigu punktides a ja b loetletud asjaoludel peab komisjon konsulteerima asjaomaste liidu institutsioonide, organite, asutuste või liikmesriikide pädevate asutustega, välja arvatud juhul, kui komisjoni jaoks on selge, et piirangu kohaldamine on ette nähtud ühega neis punktides osutatud õigusaktidest.

Esimese lõigu punkti c ei kohaldata, kui andmesubjekti huvid või põhiõigused ja -vabadused on kaalukamad kui komisjoni huvi teha koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

4.   Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamine ei piira:

| a) | muude selliste komisjoni otsuste kohaldamist, millega kehtestatakse sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ja teatavate õiguste piiramise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25; |
| --- | --- |

a)

muude selliste komisjoni otsuste kohaldamist, millega kehtestatakse sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ja teatavate õiguste piiramise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25;

| b) | komisjoni kodukorra artikli 23 kohaldamist (8). |
| --- | --- |

b)

komisjoni kodukorra artikli 23 kohaldamist (8).

5.   Lõikes 2 osutatud õiguste ja kohustuste piiramine peab olema vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse ohtu andmesubjektide õigustele ja vabadustele.

Artikkel 3

Andmesubjektide teavitamine

1.   Komisjon avaldab oma veebisaidil andmekaitse teated, milles teavitatakse kõiki andmesubjekte komisjoni tegevusest, mis hõlmab nende isikuandmete töötlemist välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega või määruse (EL) 2019/452 kohase koostöömehhanismiga seotud analüüside ja menetluste jaoks. Kui see on võimalik ilma koostöömehhanismi toimimist ohustamata, tagab komisjon, et andmesubjekte teavitatakse individuaalselt sobivas vormis.

2.   Kui komisjon piirab täielikult või osaliselt teabe esitamist andmesubjektidele, kelle isikuandmeid töödeldakse välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega või määruse (EL) 2019/452 kohase koostöömehhanismiga seotud analüüside ja menetluste jaoks, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused kooskõlas käesoleva otsuses artikliga 6.

Artikkel 4

Andmesubjekti õigus andmetega tutvuda, õigus andmete kustutamisele ja õigus isikuandmete töötlemise piiramisele

1.   Kui komisjon piirab täielikult või osaliselt andmesubjekti õigust andmetega tutvuda, andmeid kustutada või nende töötlemist piirata, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artiklites 17, 19 ja 20, teatab ta asjaomasele andmesubjektile oma vastuses andmetega tutvumise, andmete kustutamise või nende töötlemise piiramise taotlusele:

| a) | kohaldatud piirangust ja selle kohaldamise peamistest põhjustest ning |
| --- | --- |

a)

kohaldatud piirangust ja selle kohaldamise peamistest põhjustest ning

| b) | võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse. |
| --- | --- |

b)

võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

2.   Lõikes 1 osutatud piirangu põhjustest teavitamise võib edasi lükata, teabe esitamata jätta ja selle esitamisest keelduda seni, kui teabe esitamine kahjustaks piirangu eesmärki.

3.   Komisjon dokumenteerib ja registreerib piirangu põhjused kooskõlas artikliga 6.

4.   Kui õigust andmetega tutvuda on osaliselt või täielikult piiratud, võib andmesubjekt kasutada oma õigust andmetega tutvuda Euroopa Andmekaitseinspektori vahendusel kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõigetega 6, 7 ja 8.

Artikkel 5

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumistest

Kui komisjon piirab andmesubjekti teavitamist isikuandmetega seotud rikkumistest, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artiklis 35, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6.

Artikkel 6

Piirangute dokumenteerimine ja registreerimine

1.   Komisjon dokumenteerib iga käesoleva otsuse alusel kohaldatava piirangu põhjused, sealhulgas hinnangu selle piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta, võttes arvesse määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikes 2 esitatud asjakohaseid tegureid.

2.   Piirangu dokumenteerimisel märgitakse, kuidas asjaomase andmesubjekti õiguse kasutamine seaks ohtu komisjoni poolt välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega või määruse (EL) 2019/452 kohase koostöömehhanismiga seotud analüüside ja menetluste eesmärgi või käesoleva otsuse artikli 2 lõike 2 või lõike 3 alusel kohaldatud piirangute eesmärgi või kahjustaks teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi.

3.   Dokumenteeritud teave ning vajaduse korral ka asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavad dokumendid registreeritakse. Vastava taotluse korral tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 7

Piirangute kestus

1.   Artiklites 3, 4 ja 5 osutatud piiranguid kohaldatakse seni, kuni kehtivad nende kohaldamise põhjused.

2.   Kui artiklites 3 või 5 osutatud piirangu põhjused enam ei kehti, tühistab komisjon piirangu ja teeb andmesubjektile teatavaks piirangu kehtestamise peamised põhjused.

Samas teatab komisjon andmesubjektile, et tal on alati võimalik esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

3.   Komisjon vaatab artiklites 3 ja 5 osutatud piirangute kohaldamise läbi üks aasta pärast nende vastuvõtmist ja välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega või määruse (EL) 2019/452 kohase koostöömehhanismiga seotud asjaomaste analüüside ja menetluste lõpetamisel. Seejärel hindab komisjon iga piirangu kohaldamise jätkamise vajalikkust. Läbivaatamise raames antakse hinnang selle piirangu vajalikkusele ja proportsionaalsusele, võttes arvesse määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikes 2 esitatud asjakohaseid tegureid.

Artikkel 8

Läbivaatamine komisjoni andmekaitseametniku poolt

1.   Komisjoni andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta andmesubjektide õiguste piiramisest käesoleva otsuse alusel. Taotluse korral võimaldatakse andmekaitseametnikul tutvuda piirangu põhjusi sisaldava dokumendiga ning kõigi faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavate dokumentidega.

2.   Andmekaitseametnik võib taotleda piirangu läbivaatamist. Andmekaitseametnikule tuleb taotletud läbivaatamise tulemustest teatada.

3.   Komisjon dokumenteerib andmekaitseametniku kaasamise kõikidel juhtudel, mil artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusi ja kohustusi piiratakse.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 15. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79I, 21.3.2019, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

2

(3)  Toimikute säilitamist komisjonis reguleerib ühtne komisjoniülene säilitustähtaegade loetelu (SEC(2019) 900). Säilitamisperiood määratakse kindlaks konkreetse töötlemistoimingu andmekaitsedokumentides.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

4

(5)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

7

(8)  K(2000) 3614 (EÜT L 308, 8.12.2000, lk 26).

8

---

Parandused

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/31

---

Nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta rakendusotsuse (EL) 2020/1436 (millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 331, 12. oktoober 2020
  )

Kaanel sisukorras, pealkirjas leheküljel 30 ja lõppsätteis leheküljel 31

Asendatakse

„
  12. oktoober 2020
  “

järgmisega:

„
  7. oktoober 2020
  “.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/32

---

Komisjoni 5. märtsi 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/330 (millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 63, 6. märts 2018
  )

Leheküljel 43 I lisa „HIINA RAHVAVABARIIGI EKSPORTIVAD TOOTJAD, KES EI KUULUNUD VALIMISSE ESIALGSES UURIMISES“ tabeli seitsmendas reas

asendatakse

„Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd., Beijing,“ (TARICi lisakood B 242)

järgmisega:

„Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd, Changzhou,“ (TARICi lisakood B 242).

---