# Az Európai Unió L 332/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 332 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. október 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 332

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. október 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1411 határozata (2020. március 2.) az Olaszország által az Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar és Toremar hajózási társaságok (Tirrenia-csoport) részére nyújtott C 64/99. (korábbi NN 68/99.) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2020) 1108. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1412 határozata (2020. március 2.) az Olaszország által a Tirrenia di Navigazione és felvásárlója, a Compagnia Italiana di Navigazione javára végrehajtott SA.32014., SA.32015., SA.32016. (11/C) (korábbi 11/NN) számú intézkedésekről
  (az értesítés a C(2020) 1110. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 45 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1411 határozata (2020. március 2.) az Olaszország által az Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar és Toremar hajózási társaságok (Tirrenia-csoport) részére nyújtott C 64/99. (korábbi NN 68/99.) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2020) 1108. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 1108. számú dokumentummal történt)

1

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1412 határozata (2020. március 2.) az Olaszország által a Tirrenia di Navigazione és felvásárlója, a Compagnia Italiana di Navigazione javára végrehajtott SA.32014., SA.32015., SA.32016. (11/C) (korábbi 11/NN) számú intézkedésekről
  (az értesítés a C(2020) 1110. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 1110. számú dokumentummal történt)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2020.10.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1411 HATÁROZATA

(2020. március 2.)

az Olaszország által az Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar és Toremar hajózási társaságok (Tirrenia-csoport) részére nyújtott C 64/99. (korábbi NN 68/99.) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2020) 1108. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szövegt hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,

miután felhívta az érdekelteket, hogy a fent említett rendelkezés(ek)nek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   2005/163/EK bizottsági határozat

2005/163/EK bizottsági határozat

| (1) | Számos panaszt követően, 1999-ben a Bizottság úgy határozott, hogy elindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást a korábbi Tirrenia-csoport hat társasága, nevezetesen a Tirrenia di Navigazione S.p.A. (a továbbiakban: Tirrenia), az Adriatica di Navigazione S.p.A. (a továbbiakban: Adriatica), a Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (a továbbiakban: Caremar), a Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A (a továbbiakban: Saremar), a Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A. (a továbbiakban: Toremar) és a Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (a továbbiakban: Siremar) részére fizetett támogatással kapcsolatban. Akkoriban ezeket a társaságokat a Finmare állami társaság irányította, amely részesedéssel rendelkezett a Tirrenia tőkéjében, és a Tirrenia tulajdonában álltak az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar regionális társaságok. |
| --- | --- |

(1)

Számos panaszt követően, 1999-ben a Bizottság úgy határozott, hogy elindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást a korábbi Tirrenia-csoport hat társasága, nevezetesen a Tirrenia di Navigazione S.p.A. (a továbbiakban: Tirrenia), az Adriatica di Navigazione S.p.A. (a továbbiakban: Adriatica), a Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (a továbbiakban: Caremar), a Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A (a továbbiakban: Saremar), a Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A. (a továbbiakban: Toremar) és a Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (a továbbiakban: Siremar) részére fizetett támogatással kapcsolatban. Akkoriban ezeket a társaságokat a Finmare állami társaság irányította, amely részesedéssel rendelkezett a Tirrenia tőkéjében, és a Tirrenia tulajdonában álltak az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar regionális társaságok.

| (2) | A támogatás a csoport minden egyes vállalatának közvetlenül juttatott támogatások formájában jelent meg, melyek azt a célt szolgálják, hogy az olasz állammal 1991-ben kötött hat megállapodás alkalmazásában elősegítsék a társaságok által nyújtott tengeri szállítási szolgáltatásokat (a továbbiakban: eredeti szerződések). Az eredeti szerződéseknek az volt a céljuk, hogy biztosítsák azon tengeri szállítási szolgáltatások nyújtását, melyeket főként a kontinentális Olaszország, Szicília, Szardínia és egyéb kisebb olasz szigetek közti összeköttetések képeztek. |
| --- | --- |

(2)

A támogatás a csoport minden egyes vállalatának közvetlenül juttatott támogatások formájában jelent meg, melyek azt a célt szolgálják, hogy az olasz állammal 1991-ben kötött hat megállapodás alkalmazásában elősegítsék a társaságok által nyújtott tengeri szállítási szolgáltatásokat (a továbbiakban: eredeti szerződések). Az eredeti szerződéseknek az volt a céljuk, hogy biztosítsák azon tengeri szállítási szolgáltatások nyújtását, melyeket főként a kontinentális Olaszország, Szicília, Szardínia és egyéb kisebb olasz szigetek közti összeköttetések képeztek.

| (3) | A Bizottság 1999. augusztus 6-i levelével Olaszország tudomására hozta határozatát, hogy megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). 1999. szeptember 28-i levelükkel az olasz hatóságok megküldték az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 1999. augusztus 6-i levelével Olaszország tudomására hozta határozatát, hogy megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). 1999. szeptember 28-i levelükkel az olasz hatóságok megküldték az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiket.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően (2) számos magánvállalkozó megküldte észrevételét a Bizottságnak. Ezeket a véleményeket továbbították az olasz hatóságokhoz, lehetővé téve számukra, hogy közölhessék az azokkal kapcsolatos véleményeiket. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően (2) számos magánvállalkozó megküldte észrevételét a Bizottságnak. Ezeket a véleményeket továbbították az olasz hatóságokhoz, lehetővé téve számukra, hogy közölhessék az azokkal kapcsolatos véleményeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (5) | 1999. október 18-án Olaszország az eljárás megindításáról szóló határozat ellen megsemmisítés iránti keresetet nyújtott be a Bírósághoz, arra a részre vonatkozóan, melyben a támogatások nyújtásának felfüggesztéséről rendelkezik. Az ügy nyilvántartásba vételére C-400/99. ügyszámmal került sor. Emellett 1999. október 19-én a Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar és Toremar társaságok az Európai Közösséget létrehozó szerződés 230. cikkének (4) bekezdése (jelenleg az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése) értelmében szintén megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be a Törvényszékhez. E kérelem nyilvántartásba vételére T-246/99. ügyszámmal került sor. |
| --- | --- |

(5)

1999. október 18-án Olaszország az eljárás megindításáról szóló határozat ellen megsemmisítés iránti keresetet nyújtott be a Bírósághoz, arra a részre vonatkozóan, melyben a támogatások nyújtásának felfüggesztéséről rendelkezik. Az ügy nyilvántartásba vételére C-400/99. ügyszámmal került sor. Emellett 1999. október 19-én a Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar és Toremar társaságok az Európai Közösséget létrehozó szerződés 230. cikkének (4) bekezdése (jelenleg az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése) értelmében szintén megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be a Törvényszékhez. E kérelem nyilvántartásba vételére T-246/99. ügyszámmal került sor.

| (6) | A C-400/99. számú ügyben 2005. május 10-én hozott ítéletében a Bíróság megsemmisítette az eljárás megindításáról szóló határozatot „annyiban, amennyiben az az érintett vállalkozásra vonatkozó eljárást befejező határozatnak az olasz hatóságokkal való közléséig „a Tirrenia-csoport hajóinak üzemanyag- és kenőolaj-ellátásával kapcsolatos adószabályozás felfüggesztéséről rendelkezett” (3). A kereset fennmaradó részét a Bíróság elutasította. |
| --- | --- |

(6)

A C-400/99. számú ügyben 2005. május 10-én hozott ítéletében a Bíróság megsemmisítette az eljárás megindításáról szóló határozatot „annyiban, amennyiben az az érintett vállalkozásra vonatkozó eljárást befejező határozatnak az olasz hatóságokkal való közléséig „a Tirrenia-csoport hajóinak üzemanyag- és kenőolaj-ellátásával kapcsolatos adószabályozás felfüggesztéséről rendelkezett” (3). A kereset fennmaradó részét a Bíróság elutasította.

3

| (7) | A T-246/99. számú ügyben 2007. június 20-án hozott ítéletében (4) a Törvényszék elutasította a Tirrenia és az Adriatica, a Caremar a Saremar, a Siremar és a Toremar által benyújtott keresetet, amely az eljárás megindításáról szóló határozat egészének megsemmisítésére irányult. |
| --- | --- |

(7)

A T-246/99. számú ügyben 2007. június 20-án hozott ítéletében (4) a Törvényszék elutasította a Tirrenia és az Adriatica, a Caremar a Saremar, a Siremar és a Toremar által benyújtott keresetet, amely az eljárás megindításáról szóló határozat egészének megsemmisítésére irányult.

4

| (8) | A vizsgálati szakasz során az olasz hatóságok azt kérték, hogy a Tirrenia-csoport ügyét bontsák ketté, hogy elsőbbséget lehessen adni a Tirrenia társaságra vonatkozóan végleges döntés meghozatalának. Ezt a kérést az olasz hatóságok azon szándéka indokolta, hogy a csoport privatizációját a Tirreniától kezdve indíthassák el, és az a törekvés, hogy az említett eljárást e társaságra vonatkozóan meggyorsíthassák. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálati szakasz során az olasz hatóságok azt kérték, hogy a Tirrenia-csoport ügyét bontsák ketté, hogy elsőbbséget lehessen adni a Tirrenia társaságra vonatkozóan végleges döntés meghozatalának. Ezt a kérést az olasz hatóságok azon szándéka indokolta, hogy a csoport privatizációját a Tirreniától kezdve indíthassák el, és az a törekvés, hogy az említett eljárást e társaságra vonatkozóan meggyorsíthassák.

| (9) | E kérelem tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy a csoport pénzügyi és kereskedelmi stratégiájának szintjén a csoporton belül a Tirrenia töltötte be a vezető szerepet, de a csoport hat társasága jogilag önálló volt és földrajzilag eltérő piaci szegmenseken működött, melyek mind az olasz magánvállalkozók részéről, mind pedig a többi tagállam vállalkozói részéről változó intenzitású versenynek voltak kitéve. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az olasz hatóságok által a (2) preambulumbekezdésben említett eredeti szerződések alkalmazásában nyújtott támogatásokat úgy kalkulálták, hogy kiegyenlítsék az egyes említett vállalatok által kiszolgált útvonalakon elkönyvelt nettó működési hiányt, és azokat e társaságok számára közvetlenül nyújtották, anélkül, hogy a Tirrenia számára juttattak volna belőlük. Végezetül az eljárás tárgyát képező egyéb támogatási intézkedések – beruházási támogatások és adójellegű támogatások – a csoport minden egyes társaságára vonatkozóan külön elemzést tesznek szükségessé. Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy teljesíteni tudja az olasz hatóságok kérését és a 2001/851/EK határozattal (5) lezárta a Tirrenia társaság számára nyújtott támogatásokkal kapcsolatban megindított eljárást (a továbbiakban: 2001. évi határozat). |
| --- | --- |

(9)

E kérelem tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy a csoport pénzügyi és kereskedelmi stratégiájának szintjén a csoporton belül a Tirrenia töltötte be a vezető szerepet, de a csoport hat társasága jogilag önálló volt és földrajzilag eltérő piaci szegmenseken működött, melyek mind az olasz magánvállalkozók részéről, mind pedig a többi tagállam vállalkozói részéről változó intenzitású versenynek voltak kitéve. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az olasz hatóságok által a (2) preambulumbekezdésben említett eredeti szerződések alkalmazásában nyújtott támogatásokat úgy kalkulálták, hogy kiegyenlítsék az egyes említett vállalatok által kiszolgált útvonalakon elkönyvelt nettó működési hiányt, és azokat e társaságok számára közvetlenül nyújtották, anélkül, hogy a Tirrenia számára juttattak volna belőlük. Végezetül az eljárás tárgyát képező egyéb támogatási intézkedések – beruházási támogatások és adójellegű támogatások – a csoport minden egyes társaságára vonatkozóan külön elemzést tesznek szükségessé. Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy teljesíteni tudja az olasz hatóságok kérését és a 2001/851/EK határozattal (5) lezárta a Tirrenia társaság számára nyújtott támogatásokkal kapcsolatban megindított eljárást (a továbbiakban: 2001. évi határozat).

5

| (10) | Az eljárás nyitott maradt az Olaszország által a Tirrenia-csoport másik öt társaságának nyújtott támogatás tekintetében (azaz az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar, a továbbiakban „regionális társaságok”). A 2001 és 2003 között számos kétoldalú tárgyalás során az olasz hatóságok tájékoztatást nyújtottak az e társaságok által működtetett valamennyi útvonalról, és ismertették a szóban forgó piacok sajátos jellemzőit, a forgalmi tendenciákat, adott esetben a versenytársként jelen lévő magántársaságokat, valamint az egyes társaságoknak nyújtott állami finanszírozás összegében bekövetkező változásokat. |
| --- | --- |

(10)

Az eljárás nyitott maradt az Olaszország által a Tirrenia-csoport másik öt társaságának nyújtott támogatás tekintetében (azaz az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar, a továbbiakban „regionális társaságok”). A 2001 és 2003 között számos kétoldalú tárgyalás során az olasz hatóságok tájékoztatást nyújtottak az e társaságok által működtetett valamennyi útvonalról, és ismertették a szóban forgó piacok sajátos jellemzőit, a forgalmi tendenciákat, adott esetben a versenytársként jelen lévő magántársaságokat, valamint az egyes társaságoknak nyújtott állami finanszírozás összegében bekövetkező változásokat.

| (11) | Továbbá néhány bejelentést tevő társaság, különösen néhány, a Nápolyi-öbölben tevékenységet folytató és a Caremar versenytársaként működő magánvállalkozó 2003 januárjában, februárjában és szeptemberében a Bizottság számára kiegészítő információkat juttatott el, melyek a vizsgálati eljárás keretében figyelembe veendő új elemeket tartalmaztak. A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy közöljék az ezekkel a további kérdésekkel kapcsolatos észrevételeiket. 2003. október 20-án került sor egy kétoldalú tárgyalásra, melyet követően az olasz hatóságok kötelezettségeket vállaltak a Nápolyi-öbölben lévő néhány gyorsjáratú összeköttetésre vonatkozóan. Ezeket a kötelezettségeket a Bizottsághoz 2003. október 31-én beérkezett, 2003. október 29-i levéllel tették formálissá és a 2004. február 17-i keltezésű levéllel erősítették meg. Az Adriaticára vonatkozóan az olasz hatóságok 2004. február 23-i faxukkal további információkat küldtek a Bizottság részére. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá néhány bejelentést tevő társaság, különösen néhány, a Nápolyi-öbölben tevékenységet folytató és a Caremar versenytársaként működő magánvállalkozó 2003 januárjában, februárjában és szeptemberében a Bizottság számára kiegészítő információkat juttatott el, melyek a vizsgálati eljárás keretében figyelembe veendő új elemeket tartalmaztak. A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy közöljék az ezekkel a további kérdésekkel kapcsolatos észrevételeiket. 2003. október 20-án került sor egy kétoldalú tárgyalásra, melyet követően az olasz hatóságok kötelezettségeket vállaltak a Nápolyi-öbölben lévő néhány gyorsjáratú összeköttetésre vonatkozóan. Ezeket a kötelezettségeket a Bizottsághoz 2003. október 31-én beérkezett, 2003. október 29-i levéllel tették formálissá és a 2004. február 17-i keltezésű levéllel erősítették meg. Az Adriaticára vonatkozóan az olasz hatóságok 2004. február 23-i faxukkal további információkat küldtek a Bizottság részére.

| (12) | Végezetül a 2005/163/EK határozattal (6) (a továbbiakban: 2005. évi határozat) a Bizottság az Olaszország által a regionális társaságoknak nyújtott kárpótlást a belső piaccal részlegesen összeegyeztethetőnek, részlegesen az egyes kötelezettségvállalások olasz hatóságok általi betartásától függően összeegyeztethetőnek és részlegesen összeegyeztethetetlennek nyilvánította. A Bizottság előírta a támogatás azon részének visszafizettetését, amelyet a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított. |
| --- | --- |

(12)

Végezetül a 2005/163/EK határozattal (6) (a továbbiakban: 2005. évi határozat) a Bizottság az Olaszország által a regionális társaságoknak nyújtott kárpótlást a belső piaccal részlegesen összeegyeztethetőnek, részlegesen az egyes kötelezettségvállalások olasz hatóságok általi betartásától függően összeegyeztethetőnek és részlegesen összeegyeztethetetlennek nyilvánította. A Bizottság előírta a támogatás azon részének visszafizettetését, amelyet a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított.

6

| (13) | A 2005. évi határozat 1., 2., 3., 4. és 5. cikke a következőképpen rendelkezik:






  — | „1. cikk
  A második bekezdés rendelkezésének kivételével közszolgáltatás teljesítéséhez nyújtott kompenzációk címén 1992. január 1-jétől Olaszország által az Adriaticának nyújtott támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethetők.
  A közös piaccal összeegyeztethetetlenek a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetéssel kapcsolatban 1992. január és 1994. július közötti időszakra az Adriaticának nyújtott támogatások.
  Olaszország minden szükséges intézkedést megtesz, hogy az Adriatica társaságtól visszaszerezze a neki jogtalanul nyújtott, a második bekezdésben leírt támogatásokat.
  A visszafizetésre haladéktalanul sor kerül, a nemzeti rendelet által előírt eljárások szerint, azzal a feltétellel, hogy ezek lehetővé teszik a jelen határozat azonnali és tényleges végrehajtását.
  A visszafizetendő támogatások kamatokkal terheltek, melyek attól a naptól számítandók, amikor a támogatásokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, mégpedig a visszafizetés időpontjáig. A kamatok a regionális célú támogatások keretében nyújtott egyenértékű támogatás számításához alkalmazott referencia kamatláb alapján és kamatos kamatokkal, a Bizottság által a jogtalanul nyújtott támogatások visszafizetése esetén alkalmazandó kamatlábakról szóló közleményben foglaltak szerint számítandók.

  2004. január 1-jétől az Olaszország által az Adriatica társasággal megbízott összes közszolgáltatási tevékenységet minden egyes érintett vonalra külön kell könyvelni. |
| --- | --- | --- |

(13)

A 2005. évi határozat 1., 2., 3., 4. és 5. cikke a következőképpen rendelkezik:

—

„1. cikk

A második bekezdés rendelkezésének kivételével közszolgáltatás teljesítéséhez nyújtott kompenzációk címén 1992. január 1-jétől Olaszország által az Adriaticának nyújtott támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethetők.

A közös piaccal összeegyeztethetetlenek a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetéssel kapcsolatban 1992. január és 1994. július közötti időszakra az Adriaticának nyújtott támogatások.

Olaszország minden szükséges intézkedést megtesz, hogy az Adriatica társaságtól visszaszerezze a neki jogtalanul nyújtott, a második bekezdésben leírt támogatásokat.

A visszafizetésre haladéktalanul sor kerül, a nemzeti rendelet által előírt eljárások szerint, azzal a feltétellel, hogy ezek lehetővé teszik a jelen határozat azonnali és tényleges végrehajtását.

A visszafizetendő támogatások kamatokkal terheltek, melyek attól a naptól számítandók, amikor a támogatásokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, mégpedig a visszafizetés időpontjáig. A kamatok a regionális célú támogatások keretében nyújtott egyenértékű támogatás számításához alkalmazott referencia kamatláb alapján és kamatos kamatokkal, a Bizottság által a jogtalanul nyújtott támogatások visszafizetése esetén alkalmazandó kamatlábakról szóló közleményben foglaltak szerint számítandók.

2004. január 1-jétől az Olaszország által az Adriatica társasággal megbízott összes közszolgáltatási tevékenységet minden egyes érintett vonalra külön kell könyvelni.

| — | 2. cikk
  Az Olaszország által 1992. január 1-jétől közszolgáltatás teljesítéséhez nyújtott kompenzációk címén a Siremar, Saremar és Toremar részére nyújtott támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetők.

  2004. január 1-jétől az Olaszország által a Siremar, Saremar és Toremar társaságokkal megbízott összes közszolgáltatási tevékenységet minden egyes érintett vonalra külön kell könyvelni. |
| --- | --- |

—

2. cikk

Az Olaszország által 1992. január 1-jétől közszolgáltatás teljesítéséhez nyújtott kompenzációk címén a Siremar, Saremar és Toremar részére nyújtott támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetők.

2004. január 1-jétől az Olaszország által a Siremar, Saremar és Toremar társaságokkal megbízott összes közszolgáltatási tevékenységet minden egyes érintett vonalra külön kell könyvelni.

| — | 3. cikk
  Az Olaszország által 1992. január 1-jétől közszolgáltatás teljesítéséhez nyújtott kompenzációk címén a Caremar részére nyújtott támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetők.

  2004. szeptember 1-jéig bezárólag Olaszország kötelezettséget vállal, hogy:






  a) | beszünteti a „Nápoly-Capri” útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járat biztosításához nyújtott támogatásokat; |
| --- | --- | --- |

—

3. cikk

Az Olaszország által 1992. január 1-jétől közszolgáltatás teljesítéséhez nyújtott kompenzációk címén a Caremar részére nyújtott támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetők.

2004. szeptember 1-jéig bezárólag Olaszország kötelezettséget vállal, hogy:

a)

beszünteti a „Nápoly-Capri” útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járat biztosításához nyújtott támogatásokat;

| b) | a „Nápoly-Procida-Ischia” útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járatok kapacitását a férőhelykínálatra nézve a téli időszak alatt 1 142 260 férőhelyről 633 200 férőhelyre, a nyári időszak alatt 683 200 férőhelyről 520 400 férőhelyre csökkenti; |
| --- | --- |

b)

a „Nápoly-Procida-Ischia” útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járatok kapacitását a férőhelykínálatra nézve a téli időszak alatt 1 142 260 férőhelyről 633 200 férőhelyre, a nyári időszak alatt 683 200 férőhelyről 520 400 férőhelyre csökkenti;

| c) | a „Nápoly-Procida-Ischia” útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járatokhoz a Caremar számára nyújtott támogatásokat a szolgáltatások működési hiányának fedezetére korlátozza; |
| --- | --- |

c)

a „Nápoly-Procida-Ischia” útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járatokhoz a Caremar számára nyújtott támogatásokat a szolgáltatások működési hiányának fedezetére korlátozza;

| d) | az Olaszország által a Caremarra bízott összes közszolgáltatási tevékenységet minden egyes érintett vonalra külön könyvelteti. |
| --- | --- |

d)

az Olaszország által a Caremarra bízott összes közszolgáltatási tevékenységet minden egyes érintett vonalra külön könyvelteti.

| — | 4. cikk
  A 3. cikkben leírt kapacitáscsökkentéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások a 2005–2008 közötti időszakra az ötéves terv regionális társaságok általi alkalmazásáról szóló tárcaközi miniszteri rendeletben találhatók. |
| --- | --- |

—

4. cikk

A 3. cikkben leírt kapacitáscsökkentéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások a 2005–2008 közötti időszakra az ötéves terv regionális társaságok általi alkalmazásáról szóló tárcaközi miniszteri rendeletben találhatók.

| — | 5. cikk
  Az Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar és Caremar által nyújtott szolgáltatások színvonalának bármilyen tartós, részleges vagy teljes megváltozását, mely olyan jellegű, hogy a támogatás növekedését vonja maga után, előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

—

5. cikk

Az Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar és Caremar által nyújtott szolgáltatások színvonalának bármilyen tartós, részleges vagy teljes megváltozását, mely olyan jellegű, hogy a támogatás növekedését vonja maga után, előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak.”

1.2.   A 2005. évi határozatot megsemmisítő törvényszéki ítélet

A 2005. évi határozatot megsemmisítő törvényszéki ítélet

| (14) | A 2005. évi határozat ellen három keresetet nyújtottak be a Törvényszékhez: i. egyet a Tirrenia részéről, amely 2004-ben megszerezte az Adriatica folyamatban lévő üzleti tevékenységét (T-265/04. számú ügy); ii. egyet a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar részéről (T-292/04. számú ügy); iii. egyet pedig a versenytárs Navigazione Libera del Golfo S.p.A. (T-504/04. számú ügy) részéről. |
| --- | --- |

(14)

A 2005. évi határozat ellen három keresetet nyújtottak be a Törvényszékhez: i. egyet a Tirrenia részéről, amely 2004-ben megszerezte az Adriatica folyamatban lévő üzleti tevékenységét (T-265/04. számú ügy); ii. egyet a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar részéről (T-292/04. számú ügy); iii. egyet pedig a versenytárs Navigazione Libera del Golfo S.p.A. (T-504/04. számú ügy) részéről.

| (15) | A T-265/04., T-292/04. és T-504/04. számú egyesített ügyekben 2009. március 4-én hozott ítélettel (2009. évi ítélet) (7) a Törvényszék megsemmisítette a 2005. évi határozatot. |
| --- | --- |

(15)

A T-265/04., T-292/04. és T-504/04. számú egyesített ügyekben 2009. március 4-én hozott ítélettel (2009. évi ítélet) (7) a Törvényszék megsemmisítette a 2005. évi határozatot.

7

| (16) | A Törvényszék ítélete szerint a Bizottság nem rendelkezett kellően alátámasztott okokkal ahhoz, hogy a támogatást újnak és nem pedig meglévőnek minősítse, ahogyan azt a kérelmezők állították. Nevezetesen úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem indokolta megfelelően, miért vélte úgy, hogy a támogatás nem előzte meg az EUMSZ olaszországi hatálybalépését, mivel az olasz hatóságok az eljárás során azzal érveltek, hogy a szóban forgó támogatás az 1936-ban elfogadott királyi rendeletek rendelkezésein alapult. Emellett a Törvényszék szerint a Bizottság nem foglalkozott kellőképpen az olasz hatóságoknak a hivatalos vizsgálati eljárás során tett állításaival, amelyek szerint a vonatkozó jogi keret későbbi módosításai a támogatás teljes összegének csökkenését eredményezték (8). |
| --- | --- |

(16)

A Törvényszék ítélete szerint a Bizottság nem rendelkezett kellően alátámasztott okokkal ahhoz, hogy a támogatást újnak és nem pedig meglévőnek minősítse, ahogyan azt a kérelmezők állították. Nevezetesen úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem indokolta megfelelően, miért vélte úgy, hogy a támogatás nem előzte meg az EUMSZ olaszországi hatálybalépését, mivel az olasz hatóságok az eljárás során azzal érveltek, hogy a szóban forgó támogatás az 1936-ban elfogadott királyi rendeletek rendelkezésein alapult. Emellett a Törvényszék szerint a Bizottság nem foglalkozott kellőképpen az olasz hatóságoknak a hivatalos vizsgálati eljárás során tett állításaival, amelyek szerint a vonatkozó jogi keret későbbi módosításai a támogatás teljes összegének csökkenését eredményezték (8).

8

| (17) | Másrészt a Törvényszék ítélete szerint a Bizottság nem alkalmazta a 3577/92/EGK tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a tengeri kabotázsról szóló rendelet) 4. cikkének (3) bekezdését, amely előírja, hogy a már megkötött közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Tirrenia-csoport regionális társaságainak az eredeti szerződések szerint a kabotázsútvonalak működtetéséért fizetett kompenzáció létező támogatásnak minősült, mivel a Bizottság már korábban megállapította, hogy a kompenzáció nem haladta meg a közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásához szükséges összeget (10). |
| --- | --- |

(17)

Másrészt a Törvényszék ítélete szerint a Bizottság nem alkalmazta a 3577/92/EGK tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a tengeri kabotázsról szóló rendelet) 4. cikkének (3) bekezdését, amely előírja, hogy a már megkötött közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Tirrenia-csoport regionális társaságainak az eredeti szerződések szerint a kabotázsútvonalak működtetéséért fizetett kompenzáció létező támogatásnak minősült, mivel a Bizottság már korábban megállapította, hogy a kompenzáció nem haladta meg a közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásához szükséges összeget (10).

9

10

1.3.   A 2005. évi határozat megsemmisítését követő eljárás

A 2005. évi határozat megsemmisítését követő eljárás

| (18) | 2010. április 7-i levelében a Bizottság felszólította az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be észrevételeiket a 2005. évi határozat megsemmisítésével kapcsolatban, és bocsássanak rendelkezésre minden információt, amely a kérdéses intézkedések átfogó vizsgálatához szükséges. Nevezetesen arra kérte az olasz hatóságokat, hogy adjanak tájékoztatást i. a nemzetközi útvonalak Adriatica és Saremar általi működtetéséről, különös tekintettel a működtetés időtartamára, a közszolgáltatási kötelezettségeket meghatározó jogszabályra és a szolgáltatás jellemzőire, úgy mint: rendszeresség, kapacitás, járatsűrűség, hajótípus, valamint közszolgáltatási kötelezettségekben bekövetkező későbbi módosítások, és ii. a kompenzációs mechanizmus leírásáról, valamint a kompenzáció és a befektetett tőle hozamának kiszámítására irányuló módszer valamennyi utólagos módosításáról, valamint a módosításoknak a kompenzáció szintjére gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

(18)

2010. április 7-i levelében a Bizottság felszólította az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be észrevételeiket a 2005. évi határozat megsemmisítésével kapcsolatban, és bocsássanak rendelkezésre minden információt, amely a kérdéses intézkedések átfogó vizsgálatához szükséges. Nevezetesen arra kérte az olasz hatóságokat, hogy adjanak tájékoztatást i. a nemzetközi útvonalak Adriatica és Saremar általi működtetéséről, különös tekintettel a működtetés időtartamára, a közszolgáltatási kötelezettségeket meghatározó jogszabályra és a szolgáltatás jellemzőire, úgy mint: rendszeresség, kapacitás, járatsűrűség, hajótípus, valamint közszolgáltatási kötelezettségekben bekövetkező későbbi módosítások, és ii. a kompenzációs mechanizmus leírásáról, valamint a kompenzáció és a befektetett tőle hozamának kiszámítására irányuló módszer valamennyi utólagos módosításáról, valamint a módosításoknak a kompenzáció szintjére gyakorolt hatásáról.

| (19) | Ugyanezen a napon a Bizottság felkérte a 2005. évi határozat elfogadásához vezető eljárás érdekelt feleit, hogy nyújtsák be észrevételeiket ezzel kapcsolatban. A Bizottság csak a 2005. évi határozat tárgyát képező intézkedések kedvezményezettjeitől kapott észrevételeket. Ezeket az észrevételeket továbbították az olasz hatóságokhoz, lehetővé téve számukra, hogy közölhessék az azokkal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(19)

Ugyanezen a napon a Bizottság felkérte a 2005. évi határozat elfogadásához vezető eljárás érdekelt feleit, hogy nyújtsák be észrevételeiket ezzel kapcsolatban. A Bizottság csak a 2005. évi határozat tárgyát képező intézkedések kedvezményezettjeitől kapott észrevételeket. Ezeket az észrevételeket továbbították az olasz hatóságokhoz, lehetővé téve számukra, hogy közölhessék az azokkal kapcsolatos észrevételeiket.

| (20) | mivel az olasz hatóságok nem válaszoltak a 2010. április 7-i levélre, a Bizottság 2010. június 22-i levelében emlékeztette az olasz hatóságokat a kért tájékoztatás benyújtására. |
| --- | --- |

(20)

mivel az olasz hatóságok nem válaszoltak a 2010. április 7-i levélre, a Bizottság 2010. június 22-i levelében emlékeztette az olasz hatóságokat a kért tájékoztatás benyújtására.

| (21) | 2010. július 27-i levelükben az olasz hatóságok tájékoztatást nyújtottak a tengerészeti ágazat közszolgáltatási rendszereire Olaszországban alkalmazandó jogszabályokról. |
| --- | --- |

(21)

2010. július 27-i levelükben az olasz hatóságok tájékoztatást nyújtottak a tengerészeti ágazat közszolgáltatási rendszereire Olaszországban alkalmazandó jogszabályokról.

| (22) | 2010. december 22-i levelében a Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsanak be további tájékoztatást az alábbiakkal kapcsolatban:






  a) | Az Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar és Caremar számára a 2001–2008 közötti időszak során nyújtott éves kompenzáció (beleértve a költségek lebontását az egyes társaságok esetében); |
| --- | --- | --- |

(22)

2010. december 22-i levelében a Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsanak be további tájékoztatást az alábbiakkal kapcsolatban:

a)

Az Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar és Caremar számára a 2001–2008 közötti időszak során nyújtott éves kompenzáció (beleértve a költségek lebontását az egyes társaságok esetében);

| b) | Az 1992–2008 közötti időszak tekintetében a profit szintje, a kiszámítás módszertana, annak indoklása, hogy ez a szint miért tekinthető észszerűnek a társaságok közszolgáltatás nyújtásával járó kockázatainak figyelembevételével; |
| --- | --- |

b)

Az 1992–2008 közötti időszak tekintetében a profit szintje, a kiszámítás módszertana, annak indoklása, hogy ez a szint miért tekinthető észszerűnek a társaságok közszolgáltatás nyújtásával járó kockázatainak figyelembevételével;

| c) | Az Adriatica, a Saremar, a Toremar, a Siremar és a Caremar által az olasz állammal 1991-ben megkötött megállapodás szerint a kiszolgálandó útvonalakat és kikötőket, a szóban forgó tengeri összeköttetésekre kijelölt hajók típusát és kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát, valamint a fizetendő díjakat ötéves tervekben kellett részletezni. A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be a 2000–2004 és a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó ötéves terveket, amelyeket a Bizottság nem kapott meg a 2005. évi határozat idején; |
| --- | --- |

c)

Az Adriatica, a Saremar, a Toremar, a Siremar és a Caremar által az olasz állammal 1991-ben megkötött megállapodás szerint a kiszolgálandó útvonalakat és kikötőket, a szóban forgó tengeri összeköttetésekre kijelölt hajók típusát és kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát, valamint a fizetendő díjakat ötéves tervekben kellett részletezni. A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be a 2000–2004 és a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó ötéves terveket, amelyeket a Bizottság nem kapott meg a 2005. évi határozat idején;

| d) | A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy jelezzék, hogy a 2005. évi határozatban foglalt feltételeket (11) betartották-e. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy jelezzék, hogy a 2005. évi határozatban foglalt feltételeket (11) betartották-e.

11

| (23) | 2011. június 29-i levelében a Bizottság ismételten felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be a kért tájékoztatást. A Bizottság kifejezetten felhívta az olasz hatóságok figyelmét arra, hogy amennyiben a kért tájékoztatást nem nyújtják be a megadott határidőn belül, akkor aa 659/1999/EK tanácsi rendelet (12) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 10. cikkének (3) bekezdése szerinti információnyújtási rendelkezést bocsát ki. |
| --- | --- |

(23)

2011. június 29-i levelében a Bizottság ismételten felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be a kért tájékoztatást. A Bizottság kifejezetten felhívta az olasz hatóságok figyelmét arra, hogy amennyiben a kért tájékoztatást nem nyújtják be a megadott határidőn belül, akkor aa 659/1999/EK tanácsi rendelet (12) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 10. cikkének (3) bekezdése szerinti információnyújtási rendelkezést bocsát ki.

12

| (24) | 2011. július 19-i levelükben az olasz hatóságok nyújtottak bizonyos tájékoztatást a 2010. december 22-i bizottsági kérelem a), c) és d) pontjával kapcsolatban. Nevezetesen rendelkezésre bocsátották a 2001–2004 közötti időszak alatt az Adriaticának, valamint a 2001–2008 közötti időszak alatt a Saremarnak, a Toremarnak, a Siremarnak és a Caremarnak nyújtott éves kompenzációra vonatkozó információt, megerősítették a 2005. évi határozat által előírt feltételek betartását, valamint kifejtették, hogy a 2000–2004 és a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó ötéves tervek elfogadása helyett eseti racionalizációs intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat szorosabban összhangba hozzák a helyi közösségek szükségleteivel anélkül, hogy lényeges változtatásokat eszközölnének a közszolgáltatási rendszerben. A profit szintjével kapcsolatban az olasz hatóságok kifejtették, hogy a 2005. évi határozat óta eltelt jelentős idő és különösen a kért tájékoztatás időkerete és összetettsége miatt nem tudták könnyedén visszanyerni ezt az információt a Minisztérium archívumából. Ennek értelmében nem nyújtottak be teljeskörű választ a Bizottság 2010. december 22-i levelére. |
| --- | --- |

(24)

2011. július 19-i levelükben az olasz hatóságok nyújtottak bizonyos tájékoztatást a 2010. december 22-i bizottsági kérelem a), c) és d) pontjával kapcsolatban. Nevezetesen rendelkezésre bocsátották a 2001–2004 közötti időszak alatt az Adriaticának, valamint a 2001–2008 közötti időszak alatt a Saremarnak, a Toremarnak, a Siremarnak és a Caremarnak nyújtott éves kompenzációra vonatkozó információt, megerősítették a 2005. évi határozat által előírt feltételek betartását, valamint kifejtették, hogy a 2000–2004 és a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó ötéves tervek elfogadása helyett eseti racionalizációs intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat szorosabban összhangba hozzák a helyi közösségek szükségleteivel anélkül, hogy lényeges változtatásokat eszközölnének a közszolgáltatási rendszerben. A profit szintjével kapcsolatban az olasz hatóságok kifejtették, hogy a 2005. évi határozat óta eltelt jelentős idő és különösen a kért tájékoztatás időkerete és összetettsége miatt nem tudták könnyedén visszanyerni ezt az információt a Minisztérium archívumából. Ennek értelmében nem nyújtottak be teljeskörű választ a Bizottság 2010. december 22-i levelére.

| (25) | 2012 júniusában megbeszélésre került sor az olasz hatóságokkal annak érdekében, hogy ki lehessen egészíteni az ügyiratot, és lehetővé váljon a Bizottság számára, hogy véglegesítse a kérdéses intézkedések értékelését. E megbeszélés során a Bizottság részletes adatokat kért, nevezetesen annak megállapítása érdekében, hogy az érintett társaságok nem részesültek-e túlkompenzációban. |
| --- | --- |

(25)

2012 júniusában megbeszélésre került sor az olasz hatóságokkal annak érdekében, hogy ki lehessen egészíteni az ügyiratot, és lehetővé váljon a Bizottság számára, hogy véglegesítse a kérdéses intézkedések értékelését. E megbeszélés során a Bizottság részletes adatokat kért, nevezetesen annak megállapítása érdekében, hogy az érintett társaságok nem részesültek-e túlkompenzációban.

| (26) | mivel az olasz hatóságok által az e megbeszélést követően benyújtott információ nem volt elegendő ahhoz, hogy a Bizottság elvégezze az értékelését, 2012. november 7-én Olaszország új információkérést kapott az alábbiakkal kapcsolatban:






  a) | az Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar és Caremar számára az 1992–2008 közötti időszak folyamán nyújtott kompenzáció és észszerű profit; |
| --- | --- | --- |

(26)

mivel az olasz hatóságok által az e megbeszélést követően benyújtott információ nem volt elegendő ahhoz, hogy a Bizottság elvégezze az értékelését, 2012. november 7-én Olaszország új információkérést kapott az alábbiakkal kapcsolatban:

a)

az Adriatica/Tirrenia, Saremar, Toremar, Siremar és Caremar számára az 1992–2008 közötti időszak folyamán nyújtott kompenzáció és észszerű profit;

| b) | az Adriatica/Tirrenia és a Saremar által az eredeti szerződések szerint működtetett nemzetközi útvonalak listája, valamint a működtetésük időtartama; |
| --- | --- |

b)

az Adriatica/Tirrenia és a Saremar által az eredeti szerződések szerint működtetett nemzetközi útvonalak listája, valamint a működtetésük időtartama;

| c) | a 2005. évi határozat visszafizettetésre vonatkozó rendelkezéseinek hatékony végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

a 2005. évi határozat visszafizettetésre vonatkozó rendelkezéseinek hatékony végrehajtása;

| d) | a 2005/842/EK bizottsági határozat (13) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek betartása (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló 2005. évi határozat); |
| --- | --- |

d)

a 2005/842/EK bizottsági határozat (13) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek betartása (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló 2005. évi határozat);

13

| e) | az Adriatica számára előírt közszolgáltatási kötelezettségek a Genova/Termini Imerese útvonal működtetésével kapcsolatban, az útvonalon kialakult versenyhelyzet és az az időtartam, amely során az Adriatica/Tirrenia működtette az útvonalat a 2004-et követő közszolgáltatási rendszer szerint; |
| --- | --- |

e)

az Adriatica számára előírt közszolgáltatási kötelezettségek a Genova/Termini Imerese útvonal működtetésével kapcsolatban, az útvonalon kialakult versenyhelyzet és az az időtartam, amely során az Adriatica/Tirrenia működtette az útvonalat a 2004-et követő közszolgáltatási rendszer szerint;

| f) | annak megállapítása, hogy a társaságok nehéz helyzetben voltak-e a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: a vállalkozások megmentéséről és szerkezetátalakításáról szóló iránymutatás) (14) értelmében, és ha igen, mely időszakban. |
| --- | --- |

f)

annak megállapítása, hogy a társaságok nehéz helyzetben voltak-e a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: a vállalkozások megmentéséről és szerkezetátalakításáról szóló iránymutatás) (14) értelmében, és ha igen, mely időszakban.

14

| (27) | 2012. december 7-i levelükben az olasz hatóságok hiányosan válaszolták meg a Bizottság által felvetett kérdéseket. Olaszország az alábbi módon válaszolt a kérdésekre:






  a) | az 1992–2008 közötti időszakra vonatkozó kompenzáció és észszerű profit tekintetében az olasz hatóságok rendelkezésre bocsátották:






  i. | az egyes társaságok útvonalankénti könyvelését az 1999–2001 közötti időszakra vonatkozóan; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

2012. december 7-i levelükben az olasz hatóságok hiányosan válaszolták meg a Bizottság által felvetett kérdéseket. Olaszország az alábbi módon válaszolt a kérdésekre:

a)

az 1992–2008 közötti időszakra vonatkozó kompenzáció és észszerű profit tekintetében az olasz hatóságok rendelkezésre bocsátották:

i.

az egyes társaságok útvonalankénti könyvelését az 1999–2001 közötti időszakra vonatkozóan;

| ii. | az Adriatica számára az 1999–2003 közötti időszak során biztosított és a többi regionális társaság számára az 1998–2003 közötti időszak során biztosított éves profitrátát. A Saremar 1999. évi éves profitrátáját nem adták meg; |
| --- | --- |

ii.

az Adriatica számára az 1999–2003 közötti időszak során biztosított és a többi regionális társaság számára az 1998–2003 közötti időszak során biztosított éves profitrátát. A Saremar 1999. évi éves profitrátáját nem adták meg;

| iii. | az Adriatica/Tirrenia által működtetett útvonalak működtetésével kapcsolatos, a 2004–2008 közötti időszakban évente ténylegesen kompenzált veszteségek összegét; valamint |
| --- | --- |

iii.

az Adriatica/Tirrenia által működtetett útvonalak működtetésével kapcsolatos, a 2004–2008 közötti időszakban évente ténylegesen kompenzált veszteségek összegét; valamint

| iv. | az egyes társaságok útvonalankénti könyvelését a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozóan, kivéve a Saremart. Az útvonalankénti könyvelést a Toremar esetében csak 2005-re, 2006-ra és 2007-re, míg a Saremar esetében csak 2006-ra vonatkozóan bocsátották rendelkezésre. A 2004–2008 közötti időszakra vonatkozó éves profitrátát egyik regionális társaság esetében sem bocsátották rendelkezésre; |
| --- | --- |

iv.

az egyes társaságok útvonalankénti könyvelését a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozóan, kivéve a Saremart. Az útvonalankénti könyvelést a Toremar esetében csak 2005-re, 2006-ra és 2007-re, míg a Saremar esetében csak 2006-ra vonatkozóan bocsátották rendelkezésre. A 2004–2008 közötti időszakra vonatkozó éves profitrátát egyik regionális társaság esetében sem bocsátották rendelkezésre;

| b) | az Adriatica/Tirrenia és a Saremar által az eredeti szerződések szerint működtetett nemzetközi útvonalak listájával és a működtetés időtartamával kapcsolatban Olaszország nem adta meg a Trieszt/Durrës útvonal működtetésének zárónapjait. Semmilyen okirati bizonyítékot nem nyújtottak be azon állítás alátámasztására, amely szerint a Santa Teresa di Gallura/Bonifacio útvonal működtetése 1989 előtt kezdődött; |
| --- | --- |

b)

az Adriatica/Tirrenia és a Saremar által az eredeti szerződések szerint működtetett nemzetközi útvonalak listájával és a működtetés időtartamával kapcsolatban Olaszország nem adta meg a Trieszt/Durrës útvonal működtetésének zárónapjait. Semmilyen okirati bizonyítékot nem nyújtottak be azon állítás alátámasztására, amely szerint a Santa Teresa di Gallura/Bonifacio útvonal működtetése 1989 előtt kezdődött;

| c) | a 2005. évi határozattal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszafizettetésével kapcsolatban Olaszország megerősítette, hogy 2006. december 31-én visszakövetelte az Adriatica számára 1992. január és 1994. július között a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetés működtetésével kapcsolatban nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást, számszerűsítve összesen 8 651 600 EUR-t (3 207 810 EUR tőkét és az 1992. január 1-jétől esedékes 5 443 790 EUR kamatot). A támogatást a kedvezményezett csak 2007. március 26-án fizette vissza. Az olasz hatóságok a 2007. január 1. és 2007. március 26. közötti időszakra fizetett kamatról nem tettek említést; |
| --- | --- |

c)

a 2005. évi határozattal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszafizettetésével kapcsolatban Olaszország megerősítette, hogy 2006. december 31-én visszakövetelte az Adriatica számára 1992. január és 1994. július között a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetés működtetésével kapcsolatban nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást, számszerűsítve összesen 8 651 600 EUR-t (3 207 810 EUR tőkét és az 1992. január 1-jétől esedékes 5 443 790 EUR kamatot). A támogatást a kedvezményezett csak 2007. március 26-án fizette vissza. Az olasz hatóságok a 2007. január 1. és 2007. március 26. közötti időszakra fizetett kamatról nem tettek említést;

| d) | az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló 2005. évi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek betartásával kapcsolatban az olasz hatóságok nem szolgáltak tájékoztatással; |
| --- | --- |

d)

az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló 2005. évi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek betartásával kapcsolatban az olasz hatóságok nem szolgáltak tájékoztatással;

| e) | a Genova/Termini Imerese útvonal tekintetében Olaszország közölte, hogy ezt az útvonalat 2005-ben felfüggesztették és 2006-ban eltörölték. Az olasz hatóságok nem szolgáltak tájékoztatással az útvonalon folyó versennyel kapcsolatban; |
| --- | --- |

e)

a Genova/Termini Imerese útvonal tekintetében Olaszország közölte, hogy ezt az útvonalat 2005-ben felfüggesztették és 2006-ban eltörölték. Az olasz hatóságok nem szolgáltak tájékoztatással az útvonalon folyó versennyel kapcsolatban;

| f) | azzal kapcsolatban, hogy a vállalkozások megmentéséről és szerkezetátalakításáról szóló iránymutatás szerint a társaságokat nehéz helyzetben lévőnek minősítették-e, Olaszország megerősítette, hogy a társaságok nem részesültek megmentési támogatásban a vonatkozó időszakban, azonban nem nyújtott határozott megerősítést azzal kapcsolatban, hogy a társaságok bármelyike nehéz helyzetben lévőnek volt-e tekinthető az eredeti szerződések ideje alatt. |
| --- | --- |

f)

azzal kapcsolatban, hogy a vállalkozások megmentéséről és szerkezetátalakításáról szóló iránymutatás szerint a társaságokat nehéz helyzetben lévőnek minősítették-e, Olaszország megerősítette, hogy a társaságok nem részesültek megmentési támogatásban a vonatkozó időszakban, azonban nem nyújtott határozott megerősítést azzal kapcsolatban, hogy a társaságok bármelyike nehéz helyzetben lévőnek volt-e tekinthető az eredeti szerződések ideje alatt.

| (28) | A Bizottság az olasz hatóságoknak újabb emlékeztetőt küldött 2013. január 28-án, felkérve őket arra, hogy késedelem nélkül nyújtsák be a korábban kért valamennyi információt. A Bizottság ismételten közölte az olasz hatóságokkal, hogy amennyiben a megadott határidőig nem nyújtják be a kért információkat, az eljárási rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban információnyújtási rendelkezést fog kibocsátani. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság az olasz hatóságoknak újabb emlékeztetőt küldött 2013. január 28-án, felkérve őket arra, hogy késedelem nélkül nyújtsák be a korábban kért valamennyi információt. A Bizottság ismételten közölte az olasz hatóságokkal, hogy amennyiben a megadott határidőig nem nyújtják be a kért információkat, az eljárási rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban információnyújtási rendelkezést fog kibocsátani.

| (29) | 2013. március 11-én a Bizottság úgy határozott, hogy az eljárási rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban információnyújtási rendelkezést bocsát ki Olaszország részére a 2010. december 22-i és a 2012. november 7-i levelekben kért információk benyújtása céljából. |
| --- | --- |

(29)

2013. március 11-én a Bizottság úgy határozott, hogy az eljárási rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban információnyújtási rendelkezést bocsát ki Olaszország részére a 2010. december 22-i és a 2012. november 7-i levelekben kért információk benyújtása céljából.

| (30) | 2013. április 10-én Olaszország válaszolt az információnyújtási rendelkezésre. Olaszország 2004-től minden társaság esetében megadta a működési költségeket/bevételeket és az éves támogatási összeget (a költségek és a bevételek közötti különbözetként, a gazdasági szereplő árrése nélkül). Olaszország a Bizottságnak az információnyújtási rendelkezésről kibocsátott határozatában szereplő többi kérésre nem reagált. |
| --- | --- |

(30)

2013. április 10-én Olaszország válaszolt az információnyújtási rendelkezésre. Olaszország 2004-től minden társaság esetében megadta a működési költségeket/bevételeket és az éves támogatási összeget (a költségek és a bevételek közötti különbözetként, a gazdasági szereplő árrése nélkül). Olaszország a Bizottságnak az információnyújtási rendelkezésről kibocsátott határozatában szereplő többi kérésre nem reagált.

| (31) | 2015. október 16-án a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy adjon további tájékoztatást az Adriatica és a Tirrenia közötti összefonódásról, konkrétan az Adriatica eszközeinek eladására és az összefonódással kapcsolatos feltételekre vonatkozóan. Az olasz hatóságok egy 2015. október 22-én kelt levélben 2015. november 4-én azt válaszolták, hogy egy 2004. március 18-i határozattal a Tirrenia átvette a leányvállalata folyamatban lévő üzleti tevékenységét, és az összefonódás nem érintette az Adriatica által az eredeti szerződések szerint végzett tevékenységet, sem az azokban előírt kompenzációt. |
| --- | --- |

(31)

2015. október 16-án a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy adjon további tájékoztatást az Adriatica és a Tirrenia közötti összefonódásról, konkrétan az Adriatica eszközeinek eladására és az összefonódással kapcsolatos feltételekre vonatkozóan. Az olasz hatóságok egy 2015. október 22-én kelt levélben 2015. november 4-én azt válaszolták, hogy egy 2004. március 18-i határozattal a Tirrenia átvette a leányvállalata folyamatban lévő üzleti tevékenységét, és az összefonódás nem érintette az Adriatica által az eredeti szerződések szerint végzett tevékenységet, sem az azokban előírt kompenzációt.

| (32) | 2018. október 18-én a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy nyújtson tájékoztatást a Bari/Durrës útvonalért fizetett kompenzációról és az olasz hatóságok által a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992–1994 között visszaszerzett támogatás pontos összegéről (tőke és kamat). Olaszország 2018. december 21-én válaszolt, amelyben tisztázta, hogy a 2002–2008 között a Bari/Durrës útvonalon nyújtott szolgáltatásokért nem került sor kompenzáció fizetésére, és megerősítette, hogy az Adriatica számára a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992 januárjától 1994 júliusáig nyújtott, 8 651 600 EUR értékű összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetése nem foglalta magában a 2007. január 1. és 2007. március 26. közötti időszakra vonatkozó kamatokat. |
| --- | --- |

(32)

2018. október 18-én a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy nyújtson tájékoztatást a Bari/Durrës útvonalért fizetett kompenzációról és az olasz hatóságok által a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992–1994 között visszaszerzett támogatás pontos összegéről (tőke és kamat). Olaszország 2018. december 21-én válaszolt, amelyben tisztázta, hogy a 2002–2008 között a Bari/Durrës útvonalon nyújtott szolgáltatásokért nem került sor kompenzáció fizetésére, és megerősítette, hogy az Adriatica számára a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992 januárjától 1994 júliusáig nyújtott, 8 651 600 EUR értékű összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetése nem foglalta magában a 2007. január 1. és 2007. március 26. közötti időszakra vonatkozó kamatokat.

1.4.   Állami támogatási ügyek az eredeti szerződések lejáratát követően

Állami támogatási ügyek az eredeti szerződések lejáratát követően

| (33) | 2009 januárjától a Tirrenia, a Siremar, a Saremar, a Toremar és a Caremar az alábbiak szerint a meghosszabbított eredeti szerződésekkel összhangban nyújtott tengeri szállítási szolgáltatásokat:






  a) | a 2009. február 27-i 14. sz. törvénnyé alakított 2008. december 30-i 207. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződések 2009 végéig történő meghosszabbításáról rendelkezett; |
| --- | --- | --- |

(33)

2009 januárjától a Tirrenia, a Siremar, a Saremar, a Toremar és a Caremar az alábbiak szerint a meghosszabbított eredeti szerződésekkel összhangban nyújtott tengeri szállítási szolgáltatásokat:

a)

a 2009. február 27-i 14. sz. törvénnyé alakított 2008. december 30-i 207. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződések 2009 végéig történő meghosszabbításáról rendelkezett;

| b) | a 2009. november 20-i 166. sz. törvénnyé alakított, 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: 2009. évi törvény) 19c. cikke ismételten meghosszabbította az eredeti szerződéseket 2010. szeptember 30-ig, amikor Olaszország véglegesíteni kívánta a Tirrenia-csoport társaságainak privatizációs folyamatát; |
| --- | --- |

b)

a 2009. november 20-i 166. sz. törvénnyé alakított, 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: 2009. évi törvény) 19c. cikke ismételten meghosszabbította az eredeti szerződéseket 2010. szeptember 30-ig, amikor Olaszország véglegesíteni kívánta a Tirrenia-csoport társaságainak privatizációs folyamatát;

| c) | a 2010. augusztus 5-i 125. sz. törvénnyé alakított 2010. október 1-jei 163. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződéseknek a privatizációs folyamat végéig történő meghosszabbításáról rendelkezett. |
| --- | --- |

c)

a 2010. augusztus 5-i 125. sz. törvénnyé alakított 2010. október 1-jei 163. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződéseknek a privatizációs folyamat végéig történő meghosszabbításáról rendelkezett.

| (34) | A 2009. évi törvény értelmében a társaságokat megszerző jogi személyekkel új szerződéseket/közszolgáltatási szerződéseket kellett kötni. |
| --- | --- |

(34)

A 2009. évi törvény értelmében a társaságokat megszerző jogi személyekkel új szerződéseket/közszolgáltatási szerződéseket kellett kötni.

| (35) | 2011. október 5-én számos panasz beérkezését követően a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított az olasz állam által a korábbi Tirrenia-csoport társaságai érdekében elfogadott különböző intézkedésekkel kapcsolatban, beleértve a társaságoknak az eredeti szerződések meghosszabbítása alapján a fentiekben hivatkozott módon fizetett kompenzációt, valamint a privatizációval járó potenciális támogatást (15). 2012. december 19-én elfogadásra került a hivatalos vizsgálati eljárás meghosszabbítása (16). Ezeket az intézkedéseket külön vizsgálják az SA.32014., SA.32015. és SA.32016. számú ügyek keretében, és ezért azok nem képezik e határozat tárgyát. |
| --- | --- |

(35)

2011. október 5-én számos panasz beérkezését követően a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított az olasz állam által a korábbi Tirrenia-csoport társaságai érdekében elfogadott különböző intézkedésekkel kapcsolatban, beleértve a társaságoknak az eredeti szerződések meghosszabbítása alapján a fentiekben hivatkozott módon fizetett kompenzációt, valamint a privatizációval járó potenciális támogatást (15). 2012. december 19-én elfogadásra került a hivatalos vizsgálati eljárás meghosszabbítása (16). Ezeket az intézkedéseket külön vizsgálják az SA.32014., SA.32015. és SA.32016. számú ügyek keretében, és ezért azok nem képezik e határozat tárgyát.

15

16

1.5.   E határozat alkalmazási köre

E határozat alkalmazási köre

| (36) | E határozat kizárólag a regionális társaságok által az 1992–2008 közötti időszakban kapott támogatásokra terjed ki, és nem érinti az állami támogatások folyamatban lévő egyéb ügyeit, beleértve az e társaságoknak az eredeti szerződések meghosszabbítása alapján 2009-et követően fizetett közszolgáltatási kompenzációra vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást (lásd az SA.32014., SA.32015. és SA.32016. számú ügyeket). |
| --- | --- |

(36)

E határozat kizárólag a regionális társaságok által az 1992–2008 közötti időszakban kapott támogatásokra terjed ki, és nem érinti az állami támogatások folyamatban lévő egyéb ügyeit, beleértve az e társaságoknak az eredeti szerződések meghosszabbítása alapján 2009-et követően fizetett közszolgáltatási kompenzációra vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást (lásd az SA.32014., SA.32015. és SA.32016. számú ügyeket).

| (37) | Ez a határozat kizárólag az állami támogatással kapcsolatos aspektusokat érinti, és nem terjed ki a Szerződés egyéb rendelkezéseinek alkalmazására, különös tekintettel a közbeszerzési szerződésekkel és a szolgáltatási koncessziókkal kapcsolatos jogra. |
| --- | --- |

(37)

Ez a határozat kizárólag az állami támogatással kapcsolatos aspektusokat érinti, és nem terjed ki a Szerződés egyéb rendelkezéseinek alkalmazására, különös tekintettel a közbeszerzési szerződésekkel és a szolgáltatási koncessziókkal kapcsolatos jogra.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

AZ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A kedvezményezettek és a piacok, amelyeken működnek

A kedvezményezettek és a piacok, amelyeken működnek

2.1.1.   Adriatica

Adriatica

| (38) | Az Adriatica nemzetközi útvonalakat működtetett Olaszország és Görögország, Albánia és az egykori Jugoszlávia között, valamint helyi kabotázs-összeköttetéseket üzemeltetett Szicíliával (csak teherforgalom) és a Tremiti-szigetcsoport szigeteivel. |
| --- | --- |

(38)

Az Adriatica nemzetközi útvonalakat működtetett Olaszország és Görögország, Albánia és az egykori Jugoszlávia között, valamint helyi kabotázs-összeköttetéseket üzemeltetett Szicíliával (csak teherforgalom) és a Tremiti-szigetcsoport szigeteivel.

| (39) | Az Adriatica személyforgalmának jelentős része az Albániával fennálló nemzetközi összeköttetésekre, valamint a Tremiti-szigetcsoporttal fennálló kabotázs-összeköttetésekre koncentrálódott (17). A teherforgalom tekintetében az Adriatica teljes forgalmának több mint 90 %-a a Szicíliával fennálló kabotázs-összeköttetéseket és a nemzetközi összeköttetéseket foglalta magában (utóbbi a társaság teljes teherforgalmának 67 %-át tette ki) (18). |
| --- | --- |

(39)

Az Adriatica személyforgalmának jelentős része az Albániával fennálló nemzetközi összeköttetésekre, valamint a Tremiti-szigetcsoporttal fennálló kabotázs-összeköttetésekre koncentrálódott (17). A teherforgalom tekintetében az Adriatica teljes forgalmának több mint 90 %-a a Szicíliával fennálló kabotázs-összeköttetéseket és a nemzetközi összeköttetéseket foglalta magában (utóbbi a társaság teljes teherforgalmának 67 %-át tette ki) (18).

17

18

| (40) | Az Adriatica a verseny különböző szintjeivel szembesült az általa működtetett egyes útvonalakon. |
| --- | --- |

(40)

Az Adriatica a verseny különböző szintjeivel szembesült az általa működtetett egyes útvonalakon.

| (41) | A nemzetközi összeköttetésekkel kapcsolatban:






  — | a Bari/Durrës útvonalat (Albánia) az Adriatica és más vállalkozások működtették egész évben, beleértve egy uniós gazdasági szereplőt (azonban csak a főszezonban), |
| --- | --- | --- |

(41)

A nemzetközi összeköttetésekkel kapcsolatban:

—

a Bari/Durrës útvonalat (Albánia) az Adriatica és más vállalkozások működtették egész évben, beleértve egy uniós gazdasági szereplőt (azonban csak a főszezonban),

| — | az Ancona/Split útvonalat (Horvátország) az Adriatica és három másik vállalkozás működtette, beleértve egy uniós gazdasági szereplőt 2001 óta (azonban csak a főszezonban), |
| --- | --- |

—

az Ancona/Split útvonalat (Horvátország) az Adriatica és három másik vállalkozás működtette, beleértve egy uniós gazdasági szereplőt 2001 óta (azonban csak a főszezonban),

| — | a Bari/Dubrovnik útvonalat (Horvátország) csak 1997–1998-ban működtette az Adriatica egy nem uniós gazdasági szereplővel együtt, |
| --- | --- |

—

a Bari/Dubrovnik útvonalat (Horvátország) csak 1997–1998-ban működtette az Adriatica egy nem uniós gazdasági szereplővel együtt,

| — | a Bari/Bar útvonalat (Montenegró) csak 1997–1998-ban működtette az Adriatica két nem uniós gazdasági szereplővel együtt, |
| --- | --- |

—

a Bari/Bar útvonalat (Montenegró) csak 1997–1998-ban működtette az Adriatica két nem uniós gazdasági szereplővel együtt,

| — | a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalat (Görögország) 2004-ig működtette az Adriatica (azonban 2000 és 2004 között nem) (19) más gazdasági szereplőkkel együtt, beleértve uniós gazdasági szereplőket, |
| --- | --- |

—

a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalat (Görögország) 2004-ig működtette az Adriatica (azonban 2000 és 2004 között nem) (19) más gazdasági szereplőkkel együtt, beleértve uniós gazdasági szereplőket,

19

| — | az Ancona/Durrës (Albánia), az Ancona/Bar (Montenegró) és a Trieszt/Durrës (Albánia) útvonalakon az Adriaticának nem volt versenytársa. |
| --- | --- |

—

az Ancona/Durrës (Albánia), az Ancona/Bar (Montenegró) és a Trieszt/Durrës (Albánia) útvonalakon az Adriaticának nem volt versenytársa.

| (42) | A kabotázs-összeköttetésekkel kapcsolatban:






  — | a Tremiti-szigetcsoport egyes szigeteivel fennálló összeköttetések tekintetében az Adriaticának jellemzően a főszezonban voltak egyéb olasz versenytársai, |
| --- | --- | --- |

(42)

A kabotázs-összeköttetésekkel kapcsolatban:

—

a Tremiti-szigetcsoport egyes szigeteivel fennálló összeköttetések tekintetében az Adriaticának jellemzően a főszezonban voltak egyéb olasz versenytársai,

| — | a Genova/Termini Imerese és a Ravenna/Catania árufuvarozási útvonalakon az Adriatica más olasz gazdasági szereplőkkel állt versenyben, |
| --- | --- |

—

a Genova/Termini Imerese és a Ravenna/Catania árufuvarozási útvonalakon az Adriatica más olasz gazdasági szereplőkkel állt versenyben,

| — | a Velence/Catania és a Livorno/Catania árufuvarozási útvonalakon az Adriaticának nem volt versenytársa. |
| --- | --- |

—

a Velence/Catania és a Livorno/Catania árufuvarozási útvonalakon az Adriaticának nem volt versenytársa.

2.1.2.   Saremar

Saremar

| (43) | A Saremar a Szardíniától észak-keletre, ill. dél-nyugatra elhelyezkedő szigetekkel összekötő útvonalakon, valamint a Szardíniát Korzikával összekötő Santa Teresa di Gallura/Bonifacio útvonalon működtetett helyi kabotázs-összeköttetéseket. |
| --- | --- |

(43)

A Saremar a Szardíniától észak-keletre, ill. dél-nyugatra elhelyezkedő szigetekkel összekötő útvonalakon, valamint a Szardíniát Korzikával összekötő Santa Teresa di Gallura/Bonifacio útvonalon működtetett helyi kabotázs-összeköttetéseket.

| (44) | Ezeken az útvonalakon a Saremar tevékenysége a személyforgalmi piac 64 %-át és az árufuvarozási piac 70 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(44)

Ezeken az útvonalakon a Saremar tevékenysége a személyforgalmi piac 64 %-át és az árufuvarozási piac 70 %-át tette ki.

| (45) | A Santa Teresa di Gallura/Bonifacio útvonal kivételével (amely 10 tengeri mérföld) a Saremar által működtetett útvonalak (La Maddalena/Palau, Carloforte/Calasetta, Carloforte/Portovesme) meglehetősen rövidek voltak, átlagosan öt tengeri mérföld volt a távolságuk. Ez a napi utak gyakoriságával azt eredményezte, hogy ezek a tengeri összeköttetések a helyi városok közötti közlekedési rendszerhez voltak hasonlatosak, amelynek célja a közlekedés és az ellátás biztosítása volt a szomszédos szigetek lakói számára (20). E piac jellegzetessége egyébiránt függ a földrajzi jellemzőktől és a helyi tengermeteorológiai feltételektől, melyek egy bizonyos hajótípust tesznek szükségessé, mely nem alkalmas máshol más hajózási típushoz való alkalmazásra. |
| --- | --- |

(45)

A Santa Teresa di Gallura/Bonifacio útvonal kivételével (amely 10 tengeri mérföld) a Saremar által működtetett útvonalak (La Maddalena/Palau, Carloforte/Calasetta, Carloforte/Portovesme) meglehetősen rövidek voltak, átlagosan öt tengeri mérföld volt a távolságuk. Ez a napi utak gyakoriságával azt eredményezte, hogy ezek a tengeri összeköttetések a helyi városok közötti közlekedési rendszerhez voltak hasonlatosak, amelynek célja a közlekedés és az ellátás biztosítása volt a szomszédos szigetek lakói számára (20). E piac jellegzetessége egyébiránt függ a földrajzi jellemzőktől és a helyi tengermeteorológiai feltételektől, melyek egy bizonyos hajótípust tesznek szükségessé, mely nem alkalmas máshol más hajózási típushoz való alkalmazásra.

20

| (46) | A Saremar az általa kiszolgált négy útvonalon – beleértve a Szardínia és Korzika közti útvonalat is – hármon volt kitéve más olasz vállalkozások konkurenciájának. |
| --- | --- |

(46)

A Saremar az általa kiszolgált négy útvonalon – beleértve a Szardínia és Korzika közti útvonalat is – hármon volt kitéve más olasz vállalkozások konkurenciájának.

2.1.3.   Toremar

Toremar

| (47) | A Toremar a kontinens és a Toscanai-szigetek (Elba, Gorgona, Capraia, Pianosa és Giglio) közti part menti szakaszokon működött. A társaság lényegében egy helyi járatokból álló hálózatot működtetett, melyek járatsűrűségei és menetrendjei megfeleltek a szigetek lakossága ellátási és mobilitási szükségleteinek. A Toremar által működtetett vonalhálózat a jellemzői alapján egy, helyi városok körüli szállítási vonalhálózathoz volt hasonlítható. |
| --- | --- |

(47)

A Toremar a kontinens és a Toscanai-szigetek (Elba, Gorgona, Capraia, Pianosa és Giglio) közti part menti szakaszokon működött. A társaság lényegében egy helyi járatokból álló hálózatot működtetett, melyek járatsűrűségei és menetrendjei megfeleltek a szigetek lakossága ellátási és mobilitási szükségleteinek. A Toremar által működtetett vonalhálózat a jellemzői alapján egy, helyi városok körüli szállítási vonalhálózathoz volt hasonlítható.

| (48) | A Toremar által kiszolgált hat útvonal közül kettőn egész évben jelen lévő egyéb olasz vállalkozások is működtek. |
| --- | --- |

(48)

A Toremar által kiszolgált hat útvonal közül kettőn egész évben jelen lévő egyéb olasz vállalkozások is működtek.

2.1.4.   Siremar

Siremar

| (49) | A Siremar Szicília kikötői és az őt körülvevő kisebb szigetek (Eoli-szigetek, Pelagie-szigetek, Egadi-szigetek, Ustica és Pantelleria) közti helyi forgalmat bonyolította. |
| --- | --- |

(49)

A Siremar Szicília kikötői és az őt körülvevő kisebb szigetek (Eoli-szigetek, Pelagie-szigetek, Egadi-szigetek, Ustica és Pantelleria) közti helyi forgalmat bonyolította.

| (50) | Csak a Szicíliától északra található Eoli-szigetek szigetcsoportjával összekötő útvonalak nyúltak el a félszigetig (Nápoly). Ez a vonalhálózat tisztán helyi jellegű volt. Az általában rövid utak, a járatsűrűség és a menetrendek főként a szigetlakók mobilitási szükségleteit elégítették ki. Az Eoli-szigeteket, melyek 12 000 állandó lakossal rendelkeznek, akik közül 9 000 a főszigeten, Liparin él, a Siremar által működtetett öt útvonal szolgálta ki, a szicíliai Milazzo kikötőből való indulással. A Siremar egész évben működtette a járatokat, vegyes használatú (utas/autó) és a személyforgalomnak fenntartott gyorsjáratú hajókkal. A Siremar számára egy olasz vállalkozó kis kapacitású vegyes használatú hajókkal öt vonalból négyen jelentett konkurenciát, míg egy másik a gyorsjáratú szolgáltatások számára jelentett konkurenciát holtszezonban három útvonalon, főszezonban pedig négyen. |
| --- | --- |

(50)

Csak a Szicíliától északra található Eoli-szigetek szigetcsoportjával összekötő útvonalak nyúltak el a félszigetig (Nápoly). Ez a vonalhálózat tisztán helyi jellegű volt. Az általában rövid utak, a járatsűrűség és a menetrendek főként a szigetlakók mobilitási szükségleteit elégítették ki. Az Eoli-szigeteket, melyek 12 000 állandó lakossal rendelkeznek, akik közül 9 000 a főszigeten, Liparin él, a Siremar által működtetett öt útvonal szolgálta ki, a szicíliai Milazzo kikötőből való indulással. A Siremar egész évben működtette a járatokat, vegyes használatú (utas/autó) és a személyforgalomnak fenntartott gyorsjáratú hajókkal. A Siremar számára egy olasz vállalkozó kis kapacitású vegyes használatú hajókkal öt vonalból négyen jelentett konkurenciát, míg egy másik a gyorsjáratú szolgáltatások számára jelentett konkurenciát holtszezonban három útvonalon, főszezonban pedig négyen.

| (51) | A Szicíliától észak-nyugatra lévő Egadi-szigetekre vonatkozóan a Szicíliával összekötő és a szigetcsoport szigetei közti Siremar-járatok a szicíliai Trapani kikötőből való indulással valósultak meg, az egész év során, egy vegyes használatú (utas/autó) és két gyorsjáratú hajóval. Ezen a piacon két olasz vállalkozó volt jelen: az első egy áruszállításra fenntartott járatot kínált, a második gyorsjáratokat. |
| --- | --- |

(51)

A Szicíliától észak-nyugatra lévő Egadi-szigetekre vonatkozóan a Szicíliával összekötő és a szigetcsoport szigetei közti Siremar-járatok a szicíliai Trapani kikötőből való indulással valósultak meg, az egész év során, egy vegyes használatú (utas/autó) és két gyorsjáratú hajóval. Ezen a piacon két olasz vállalkozó volt jelen: az első egy áruszállításra fenntartott járatot kínált, a második gyorsjáratokat.

| (52) | A Siremar által kiszolgált, Palermo és Agrigento kikötőkből induló egyéb járatok számára egyetlen magánvállalkozás sem jelentett konkurenciát. A Siremar ezért az egyetlen szállító cég volt, mely az érintett szigetek lakosainak mobilitását biztosította. |
| --- | --- |

(52)

A Siremar által kiszolgált, Palermo és Agrigento kikötőkből induló egyéb járatok számára egyetlen magánvállalkozás sem jelentett konkurenciát. A Siremar ezért az egyetlen szállító cég volt, mely az érintett szigetek lakosainak mobilitását biztosította.

2.1.5.   Caremar

Caremar

| (53) | A Caremar egyrészt a Nápolyi-öböl kontinentális kikötői – Nápoly, Sorrento és Pozzuoli – és a Partenopee-szigetek (Capri, Ischia, Procida), másrészt a Formia és Anzio (Lazio) kontinentális kikötők és a kisebb Ponza és Ventotene szigetei közti helyi tengeri útvonalak hálózatát fedte le. A kínált szolgáltatások elsősorban a helyi lakosság mobilitási szükségleteinek feleltek meg, és járatsűrűség és menetrend tekintetében egy, helyi városok közötti közlekedési hálózathoz voltak hasonlatosak, különösen a Nápolyi-öböl tekintetében. |
| --- | --- |

(53)

A Caremar egyrészt a Nápolyi-öböl kontinentális kikötői – Nápoly, Sorrento és Pozzuoli – és a Partenopee-szigetek (Capri, Ischia, Procida), másrészt a Formia és Anzio (Lazio) kontinentális kikötők és a kisebb Ponza és Ventotene szigetei közti helyi tengeri útvonalak hálózatát fedte le. A kínált szolgáltatások elsősorban a helyi lakosság mobilitási szükségleteinek feleltek meg, és járatsűrűség és menetrend tekintetében egy, helyi városok közötti közlekedési hálózathoz voltak hasonlatosak, különösen a Nápolyi-öböl tekintetében.

| (54) | A Nápolyi-öbölben a Caremar a Capri/Nápoly, Capri/Sorrento, Ischia/Nápoly és Procida/Nápoly útvonalakon egyéb olasz magánvállalkozásokkal versenyben működött. |
| --- | --- |

(54)

A Nápolyi-öbölben a Caremar a Capri/Nápoly, Capri/Sorrento, Ischia/Nápoly és Procida/Nápoly útvonalakon egyéb olasz magánvállalkozásokkal versenyben működött.

| (55) | A Caremar ezzel szemben konkurencia nélkül látta el a Ponza és Ventotene szigeteinek összeköttetését, melyet egész évben vegyes használatú járművekkel szolgált ki, melyek a személy- és gépkocsiszállítást végezték. A Ponza/Formia és a Ventotene/Formia szakaszokon azonban a Caremar a gyorsjáratok szegmensében egy magánvállalkozóval versenyben működött. |
| --- | --- |

(55)

A Caremar ezzel szemben konkurencia nélkül látta el a Ponza és Ventotene szigeteinek összeköttetését, melyet egész évben vegyes használatú járművekkel szolgált ki, melyek a személy- és gépkocsiszállítást végezték. A Ponza/Formia és a Ventotene/Formia szakaszokon azonban a Caremar a gyorsjáratok szegmensében egy magánvállalkozóval versenyben működött.

2.2.   Közszolgáltatási kompenzációk

Közszolgáltatási kompenzációk

2.2.1.   A szabályozó keret

A szabályozó keret

| (56) | A 2009. évi ítéletnek való megfelelés érdekében a nemzeti szinten alkalmazandó jogi keret részletes ismertetésére az (57)–(93) preambulumbekezdésben kerül sor. |
| --- | --- |

(56)

A 2009. évi ítéletnek való megfelelés érdekében a nemzeti szinten alkalmazandó jogi keret részletes ismertetésére az (57)–(93) preambulumbekezdésben kerül sor.

2.2.1.1.   A 2005. évi határozatban nem vizsgált jogszabályok

A 2005. évi határozatban nem vizsgált jogszabályok

—   A 1936. december 7-i 2081. számú és 2082. számú királyi rendelet

| (57) | Az 1936. december 7-i 2081. számú és 2082. számú királyi rendeletek (a továbbiakban: 1936. évi rendeletek) nemzeti érdekű útvonalakat hoztak létre (linee di interesse nazionale), és meghatározták a működésük megvalósításához szükséges pénzügyi beavatkozásokra vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(57)

Az 1936. december 7-i 2081. számú és 2082. számú királyi rendeletek (a továbbiakban: 1936. évi rendeletek) nemzeti érdekű útvonalakat hoztak létre (linee di interesse nazionale), és meghatározták a működésük megvalósításához szükséges pénzügyi beavatkozásokra vonatkozó rendelkezéseket.

linee di interesse nazionale

| (58) | A nemzeti érdekű útvonalakon szükséges szolgáltatási szint biztosítása érdekében az 1936. december 7-i 2081. számú királyi rendelet (a továbbiakban: 2081/1936. sz. rendelet) négy társaságot hozott létre: az Italiát (genovai központtal), a Lloyd Triestinót (trieszti központtal), a Tirreniát (nápolyi központtal) és az Adriaticát (velencei központtal). Az 1936. december 7-i 2082. számú királyi rendelettel összhangban (a továbbiakban: 2082/1936. számú rendelet) az újonnan létrehozott, állami tulajdonban lévő társaság (Finmare) birtokolta az e társaságokban fennálló többségi részesedést. |
| --- | --- |

(58)

A nemzeti érdekű útvonalakon szükséges szolgáltatási szint biztosítása érdekében az 1936. december 7-i 2081. számú királyi rendelet (a továbbiakban: 2081/1936. sz. rendelet) négy társaságot hozott létre: az Italiát (genovai központtal), a Lloyd Triestinót (trieszti központtal), a Tirreniát (nápolyi központtal) és az Adriaticát (velencei központtal). Az 1936. december 7-i 2082. számú királyi rendelettel összhangban (a továbbiakban: 2082/1936. számú rendelet) az újonnan létrehozott, állami tulajdonban lévő társaság (Finmare) birtokolta az e társaságokban fennálló többségi részesedést.

Finmare

| (59) | A nemzeti érdekű útvonalakat négy szektorba sorolták a földrajzi kritérium alapján. Bár egyes nemzeti érdekű útvonalak a kontinens és a nagyobb olasz szigetek közötti nemzeti összeköttetések voltak, legtöbbjük az Olaszországot az amerikai és az afrikai kontinenssel összekötő nemzetközi útvonalak voltak. A 2081/1936. számú rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a tengeri szolgáltatások nyújtását e négy szektor mindegyikében húszéves időszakra (1937. január 1-jétől) az alábbi négy, újonnan létrehozott társaságra bízták:






  a) | I. szektor (Amerika): Italia; |
| --- | --- | --- |

(59)

A nemzeti érdekű útvonalakat négy szektorba sorolták a földrajzi kritérium alapján. Bár egyes nemzeti érdekű útvonalak a kontinens és a nagyobb olasz szigetek közötti nemzeti összeköttetések voltak, legtöbbjük az Olaszországot az amerikai és az afrikai kontinenssel összekötő nemzetközi útvonalak voltak. A 2081/1936. számú rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a tengeri szolgáltatások nyújtását e négy szektor mindegyikében húszéves időszakra (1937. január 1-jétől) az alábbi négy, újonnan létrehozott társaságra bízták:

a)

I. szektor (Amerika): Italia;

| b) | II. szektor (Afrika a Szuezi- és Gibraltári-csatornán túl, Ázsia a Szuezi-csatornán túl és Ausztrália): Lloyd Triestino; |
| --- | --- |

b)

II. szektor (Afrika a Szuezi- és Gibraltári-csatornán túl, Ázsia a Szuezi-csatornán túl és Ausztrália): Lloyd Triestino;

| c) | III. szektor (Tirrén-tenger és Líbia, olasz part menti területek, a Földközi-tenger nyugati térsége, Észak-Európa a Gibraltári-csatornán túl): Tirrenia; |
| --- | --- |

c)

III. szektor (Tirrén-tenger és Líbia, olasz part menti területek, a Földközi-tenger nyugati térsége, Észak-Európa a Gibraltári-csatornán túl): Tirrenia;

| d) | IV. szektor (Adriai-tenger és a Földközi-tenger keleti térsége): Adriatica. |
| --- | --- |

d)

IV. szektor (Adriai-tenger és a Földközi-tenger keleti térsége): Adriatica.

| (60) | A 2081/1936. számú rendelet 6. cikke biztosította annak lehetőségét, hogy a nemzeti érdekű útvonalak listáját miniszteri rendelettel lehessen bővíteni a későbbiekben, azzal, hogy az új útvonalakat az 1936. évi rendeletek által létrehozott társaságokhoz kell rendelni. |
| --- | --- |

(60)

A 2081/1936. számú rendelet 6. cikke biztosította annak lehetőségét, hogy a nemzeti érdekű útvonalak listáját miniszteri rendelettel lehessen bővíteni a későbbiekben, azzal, hogy az új útvonalakat az 1936. évi rendeletek által létrehozott társaságokhoz kell rendelni.

| (61) | Ugyanez a cikk előírta, hogy amennyiben a tengeri szolgáltatásoknak az adott útvonalakon történő biztosítása szempontjából szükséges, a fent említett társaságok számára állami hozzájárulást lehet nyújtani a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződések alapján. Ennek értelmében megállapították, hogy az állami támogatások szintjét a húszéves időtartamú közszolgálati szerződésekben határozzák meg. |
| --- | --- |

(61)

Ugyanez a cikk előírta, hogy amennyiben a tengeri szolgáltatásoknak az adott útvonalakon történő biztosítása szempontjából szükséges, a fent említett társaságok számára állami hozzájárulást lehet nyújtani a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződések alapján. Ennek értelmében megállapították, hogy az állami támogatások szintjét a húszéves időtartamú közszolgálati szerződésekben határozzák meg.

| (62) | A 2081/1936. számú rendelet 7. cikke szerint az állami hozzájárulást bizonyos feltételek szerint négyévente lehet felülvizsgálni. E rendelkezés célja volt biztosítani, hogy a társaságok a rájuk bízott útvonalak több mint 75 %-át működtessék, és hogy a működtetésükért kapott, átlagos haszonkulcs 4 % és 8 % között legyen. Az 1936. évi rendeletek nem határozták meg pontosan a finanszírozási rendszer teljes költségvetését. |
| --- | --- |

(62)

A 2081/1936. számú rendelet 7. cikke szerint az állami hozzájárulást bizonyos feltételek szerint négyévente lehet felülvizsgálni. E rendelkezés célja volt biztosítani, hogy a társaságok a rájuk bízott útvonalak több mint 75 %-át működtessék, és hogy a működtetésükért kapott, átlagos haszonkulcs 4 % és 8 % között legyen. Az 1936. évi rendeletek nem határozták meg pontosan a finanszírozási rendszer teljes költségvetését.

| (63) | Az 1938. május 12-i 781. számú királyi rendelet lehetővé tette a 2081/1936. számú rendelet 2. cikkében foglalt (és az 1937. január 5-i miniszteri rendelettel jóváhagyott) nemzeti érdekű útvonalak listájának miniszteri rendelettel történő módosítását. Az 1938. december 20-i miniszteri rendelet bizonyos módosításokat vezetett be az útvonalak listájával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(63)

Az 1938. május 12-i 781. számú királyi rendelet lehetővé tette a 2081/1936. számú rendelet 2. cikkében foglalt (és az 1937. január 5-i miniszteri rendelettel jóváhagyott) nemzeti érdekű útvonalak listájának miniszteri rendelettel történő módosítását. Az 1938. december 20-i miniszteri rendelet bizonyos módosításokat vezetett be az útvonalak listájával kapcsolatban.

| (64) | A 2081/1936. számú rendelettel összhangban kötött közszolgáltatási szerződések 1956. december 31-én jártak le. Az olasz jogalkotó a későbbiekben 1962. június 30-ig meghosszabbította a szerződéseket (21). |
| --- | --- |

(64)

A 2081/1936. számú rendelettel összhangban kötött közszolgáltatási szerződések 1956. december 31-én jártak le. Az olasz jogalkotó a későbbiekben 1962. június 30-ig meghosszabbította a szerződéseket (21).

21

—   Az 1953. január 5-i 34. számú törvény és az 1959. március 26-i 178. számú törvény

| (65) | Az 1953. január 5-i 34. számú törvény (a továbbiakban: 34/1953. számú törvény) és az 1959. március 26-i 178. számú törvény (a továbbiakban: 178/1959. számú törvény), amelyek a helyi postai és kereskedelmi hajózási szolgáltatásokat szabályozzák, lehetővé tették a Kereskedelmi Hajózási Minisztérium számára, hogy közbeszerzési pályázatokat indítson annak érdekében, hogy magánvállalkozásokat bízzon meg a levelek és postai csomagok szállításával és a kizárólag helyi jellegű kereskedelmi szolgáltatások ellátásával. |
| --- | --- |

(65)

Az 1953. január 5-i 34. számú törvény (a továbbiakban: 34/1953. számú törvény) és az 1959. március 26-i 178. számú törvény (a továbbiakban: 178/1959. számú törvény), amelyek a helyi postai és kereskedelmi hajózási szolgáltatásokat szabályozzák, lehetővé tették a Kereskedelmi Hajózási Minisztérium számára, hogy közbeszerzési pályázatokat indítson annak érdekében, hogy magánvállalkozásokat bízzon meg a levelek és postai csomagok szállításával és a kizárólag helyi jellegű kereskedelmi szolgáltatások ellátásával.

| (66) | A 34/1953. számú törvény négy szektort határozott meg, amelyek esetében külön közbeszerzési pályázatot kell kiírni: a) a Toscanai-szigetek; b) a Partenopee- és a Pontino-szigetek; c) az Eoli-szigetek; d) az Egadi-szigetek, a Pelagie-szigetek, az Ustica és a Pantelleria. A 178/1959. évi törvény az alábbi támogatott szektorokkal egészítette ki a listát: e) az Adriai-tenger középső térsége: f) az Adriai-tenger északi térsége. |
| --- | --- |

(66)

A 34/1953. számú törvény négy szektort határozott meg, amelyek esetében külön közbeszerzési pályázatot kell kiírni: a) a Toscanai-szigetek; b) a Partenopee- és a Pontino-szigetek; c) az Eoli-szigetek; d) az Egadi-szigetek, a Pelagie-szigetek, az Ustica és a Pantelleria. A 178/1959. évi törvény az alábbi támogatott szektorokkal egészítette ki a listát: e) az Adriai-tenger középső térsége: f) az Adriai-tenger északi térsége.

| (67) | A 34/1953. számú törvény 4. cikke szerint az állam által a fent említett szolgáltatások nyújtásáért biztosított támogatásokat a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződésekben kellett meghatározni. Ugyanez a rendelkezés vonatkozott a 178/1959. számú törvényben meghatározott útvonalakra. |
| --- | --- |

(67)

A 34/1953. számú törvény 4. cikke szerint az állam által a fent említett szolgáltatások nyújtásáért biztosított támogatásokat a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződésekben kellett meghatározni. Ugyanez a rendelkezés vonatkozott a 178/1959. számú törvényben meghatározott útvonalakra.

—   Az 1962. június 2-i, 600. számú törvény

| (68) | Az 1962. június 2-i, 600. számú törvény (a továbbiakban: 600/1962. számú törvény) átrendezte az olaszországi tengeri közszolgáltatási rendszert. |
| --- | --- |

(68)

Az 1962. június 2-i, 600. számú törvény (a továbbiakban: 600/1962. számú törvény) átrendezte az olaszországi tengeri közszolgáltatási rendszert.

| (69) | Konkrétabban a 600/1962. számú törvény 2. cikke előírta, hogy új közszolgáltatási szerződéseket kell kötni a Kereskedelmi Hajózási Minisztérium és az Italia, a Lloyd Triestino, a Tirrenia és az Adriatica társaságok között. Ezeket a szerződéseket húszéves időtartamra kötötték, és az alábbiakat foglalják magukban: i. a nemzeti érdekű útvonalak listája, ii. az útvonalakat működtető társaságok számára előírt, részletes közszolgáltatási kötelezettségek, és iii. részletes szabályok a kompenzációval kapcsolatban, amelyet az állam a szóban forgó útvonalak működtetéséért adhatott. Ezek 1962. július 1-jén léptek hatályba. |
| --- | --- |

(69)

Konkrétabban a 600/1962. számú törvény 2. cikke előírta, hogy új közszolgáltatási szerződéseket kell kötni a Kereskedelmi Hajózási Minisztérium és az Italia, a Lloyd Triestino, a Tirrenia és az Adriatica társaságok között. Ezeket a szerződéseket húszéves időtartamra kötötték, és az alábbiakat foglalják magukban: i. a nemzeti érdekű útvonalak listája, ii. az útvonalakat működtető társaságok számára előírt, részletes közszolgáltatási kötelezettségek, és iii. részletes szabályok a kompenzációval kapcsolatban, amelyet az állam a szóban forgó útvonalak működtetéséért adhatott. Ezek 1962. július 1-jén léptek hatályba.

| (70) | Az útvonalak működtetésével megbízott valamennyi vállalkozásnak nyújtandó állami kompenzáció teljes összegét a 600/1962. számú törvény 6. cikke határozta meg. Az egyes vállalkozásoknak nyújtandó hozzájárulást a 8. cikkben foglalt kritériumokra tekintettel kétévente lehetett felülvizsgálni, amennyiben módosultak a vállalkozó bevételei és kiadásai. A hatékonysági ösztönző bevezetése érdekében a hozzájárulást felfelé és lefelé is lehetett módosítani, feltéve, hogy a jogszabályokban meghatározott egyes bevételi és kiadási tételek változásai abszolút értékben meghaladták a bruttó bevétel 1 %-át. A felülvizsgálat ennek az összegnek csak a többletét érinthette. |
| --- | --- |

(70)

Az útvonalak működtetésével megbízott valamennyi vállalkozásnak nyújtandó állami kompenzáció teljes összegét a 600/1962. számú törvény 6. cikke határozta meg. Az egyes vállalkozásoknak nyújtandó hozzájárulást a 8. cikkben foglalt kritériumokra tekintettel kétévente lehetett felülvizsgálni, amennyiben módosultak a vállalkozó bevételei és kiadásai. A hatékonysági ösztönző bevezetése érdekében a hozzájárulást felfelé és lefelé is lehetett módosítani, feltéve, hogy a jogszabályokban meghatározott egyes bevételi és kiadási tételek változásai abszolút értékben meghaladták a bruttó bevétel 1 %-át. A felülvizsgálat ennek az összegnek csak a többletét érinthette.

2.2.1.2.   A 2005. évi határozatban vizsgált jogszabályok

A 2005. évi határozatban vizsgált jogszabályok

—   A 684/1974. számú törvény és az 501/1979. számú elnöki rendelet

| (71) | Az elsődleges nemzeti érdekű tengerhajózási szolgáltatások szerkezeti átalakításáról szóló 1974. december 20-i 684. sz. törvény (a továbbiakban: 684/1974. számú törvény) hatályon kívül helyezte a 2081/1936. számú rendeletet és a 600/1962. számú törvényt, valamint minden ellentétes vagy nem összeegyeztethető rendelkezést, és előírta a 600/1962. számú törvény szerint kötött szerződések 1974. december 31-i megszűnését. |
| --- | --- |

(71)

Az elsődleges nemzeti érdekű tengerhajózási szolgáltatások szerkezeti átalakításáról szóló 1974. december 20-i 684. sz. törvény (a továbbiakban: 684/1974. számú törvény) hatályon kívül helyezte a 2081/1936. számú rendeletet és a 600/1962. számú törvényt, valamint minden ellentétes vagy nem összeegyeztethető rendelkezést, és előírta a 600/1962. számú törvény szerint kötött szerződések 1974. december 31-i megszűnését.

| (72) | A 684/1974. számú törvény megkülönbözteti a teherforgalmi vonalakat (4. cikk), a személyforgalmi vonalakat (6. cikk) és a nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való összeköttetéseket (8. cikk). |
| --- | --- |

(72)

A 684/1974. számú törvény megkülönbözteti a teherforgalmi vonalakat (4. cikk), a személyforgalmi vonalakat (6. cikk) és a nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való összeköttetéseket (8. cikk).

| (73) | A nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való tengeri összeköttetések tekintetében a 8. cikk előírta az érintett régiók, különösen Mezzogiorno gazdasági és társadalmi fejlődésével kapcsolatos követelményeknek való megfelelést. Ennek érdekében ugyanez a cikk előírta, hogy az akkori Finmare-csoport társaságai, amelyeket megbíztak a szolgáltatások nyújtásával, a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződések szerint kapjanak támogatást. |
| --- | --- |

(73)

A nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való tengeri összeköttetések tekintetében a 8. cikk előírta az érintett régiók, különösen Mezzogiorno gazdasági és társadalmi fejlődésével kapcsolatos követelményeknek való megfelelést. Ennek érdekében ugyanez a cikk előírta, hogy az akkori Finmare-csoport társaságai, amelyeket megbíztak a szolgáltatások nyújtásával, a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződések szerint kapjanak támogatást.

| (74) | A 9. cikkel összhangban a közszolgáltatási szerződéseknek magukban kell foglalniuk a kiszolgálandó útvonalak listáját, a szolgáltatás gyakoriságát, az egyes útvonalakra szánt hajók típusát és az állami hozzájárulás összegét. Ezt az összeget évente felül lehetett vizsgálni, ha a kiszámítás során figyelembe vett költségelemek közül legalább egy esetében az előző évhez képest 5 %-nál magasabb eltérést regisztráltak. |
| --- | --- |

(74)

A 9. cikkel összhangban a közszolgáltatási szerződéseknek magukban kell foglalniuk a kiszolgálandó útvonalak listáját, a szolgáltatás gyakoriságát, az egyes útvonalakra szánt hajók típusát és az állami hozzájárulás összegét. Ezt az összeget évente felül lehetett vizsgálni, ha a kiszámítás során figyelembe vett költségelemek közül legalább egy esetében az előző évhez képest 5 %-nál magasabb eltérést regisztráltak.

| (75) | A személyforgalmi vonalak tekintetében a 6. cikk előírta az Italia, a Lloyd Triestino, az Adriatica és a Tirrenia által működtetett személyforgalmi összeköttetéseknek a jogszabály hatálybalépését követő három éven belüli megszüntetését (ezek a tengerhajózási szolgáltatások a jogszabály szerint „Gestione stralcio dei servizi passeggeri”-nek minősültek). A 7. cikk elismerte azt a lehetőséget, hogy a négy társaság e szolgáltatásokkal kapcsolatos gazdasági egyensúlyát biztosító kompenzációt nyújtsanak az említett hároméves időtartam alatt, az éves megállapodások alapján. |
| --- | --- |

(75)

A személyforgalmi vonalak tekintetében a 6. cikk előírta az Italia, a Lloyd Triestino, az Adriatica és a Tirrenia által működtetett személyforgalmi összeköttetéseknek a jogszabály hatálybalépését követő három éven belüli megszüntetését (ezek a tengerhajózási szolgáltatások a jogszabály szerint „Gestione stralcio dei servizi passeggeri”-nek minősültek). A 7. cikk elismerte azt a lehetőséget, hogy a négy társaság e szolgáltatásokkal kapcsolatos gazdasági egyensúlyát biztosító kompenzációt nyújtsanak az említett hároméves időtartam alatt, az éves megállapodások alapján.

Gestione stralcio dei servizi passeggeri

| (76) | A teherforgalmi vonalakkal kapcsolatban a 684/1974. számú törvény 4. cikke engedélyezte a kereskedelmi hajózásért felelős miniszternek, hogy támogatást nyújtson a Finmare-csoport társaságainak, amelyek új tengeri útvonalakat indítanak (4. cikk a) pont), vagy meglévő útvonalakat működtetnek (4. cikk b) pont), amennyiben nem lehetséges számukra a gazdasági egyensúly elérése. Mindkét támogatástípust legfeljebb öt évig, és a meglévő útvonalakkal kapcsolatos támogatást éves szerződések alapján lehetett nyújtani. |
| --- | --- |

(76)

A teherforgalmi vonalakkal kapcsolatban a 684/1974. számú törvény 4. cikke engedélyezte a kereskedelmi hajózásért felelős miniszternek, hogy támogatást nyújtson a Finmare-csoport társaságainak, amelyek új tengeri útvonalakat indítanak (4. cikk a) pont), vagy meglévő útvonalakat működtetnek (4. cikk b) pont), amennyiben nem lehetséges számukra a gazdasági egyensúly elérése. Mindkét támogatástípust legfeljebb öt évig, és a meglévő útvonalakkal kapcsolatos támogatást éves szerződések alapján lehetett nyújtani.

| (77) | A 684/1974. számú törvény nem írt elő általános költségvetési juttatást az általa létrehozott, különböző finanszírozási rendszerek esetében. |
| --- | --- |

(77)

A 684/1974. számú törvény nem írt elő általános költségvetési juttatást az általa létrehozott, különböző finanszírozási rendszerek esetében.

| (78) | A módosított 684/1974. számú törvényt végrehajtó, 1979. június 1-jei 501. számú elnöki rendelet (a továbbiakban: 501/1979. számú rendelet) (22) meghatározta a 684/1974. számú törvény alkalmazásának részletes szabályait. Az 501/1979. számú rendelet 3. cikke egyértelműsítette, hogy a 684/1974. számú törvény 7. cikkében előírt kompenzáció nyújtása céljából az Italia, a Lloyd Triestino, a Tirrenia és az Adriatica által üzemeltetett valamennyi nemzeti és nemzetközi személyforgalmi útvonalat figyelembe kellett venni. |
| --- | --- |

(78)

A módosított 684/1974. számú törvényt végrehajtó, 1979. június 1-jei 501. számú elnöki rendelet (a továbbiakban: 501/1979. számú rendelet) (22) meghatározta a 684/1974. számú törvény alkalmazásának részletes szabályait. Az 501/1979. számú rendelet 3. cikke egyértelműsítette, hogy a 684/1974. számú törvény 7. cikkében előírt kompenzáció nyújtása céljából az Italia, a Lloyd Triestino, a Tirrenia és az Adriatica által üzemeltetett valamennyi nemzeti és nemzetközi személyforgalmi útvonalat figyelembe kellett venni.

22

| (79) | Az 501/1979. számú rendelet 26. cikke előírta, hogy a személyforgalmi vonalak után fizetett éves kompenzációt (Gestione stralcio dei servizi passeggeri) a várt költségek és bevételek alapján kell megállapítani. A rendelet 35. cikke szerint a teherforgalmi vonalakért fizetett kompenzációt minden év június 30-áig lehetett felülvizsgálni az egyes vonalak gazdasági egyensúlyának biztosítása érdekében. Az 501/1979. számú rendelet 9. cikke számos olyan elemet meghatározott, amelyet figyelembe kell venni a 684/1974. számú törvény 4. cikkének (b) bekezdése, 7. és 8. cikke alapján fizetett támogatás kiszámításakor. |
| --- | --- |

(79)

Az 501/1979. számú rendelet 26. cikke előírta, hogy a személyforgalmi vonalak után fizetett éves kompenzációt (Gestione stralcio dei servizi passeggeri) a várt költségek és bevételek alapján kell megállapítani. A rendelet 35. cikke szerint a teherforgalmi vonalakért fizetett kompenzációt minden év június 30-áig lehetett felülvizsgálni az egyes vonalak gazdasági egyensúlyának biztosítása érdekében. Az 501/1979. számú rendelet 9. cikke számos olyan elemet meghatározott, amelyet figyelembe kell venni a 684/1974. számú törvény 4. cikkének (b) bekezdése, 7. és 8. cikke alapján fizetett támogatás kiszámításakor.

Gestione stralcio dei servizi passeggeri

| (80) | Az 501/1979. számú rendelet emellett előírta, hogy a társaságok által működtetett útvonalakon az indulási és érkezési időket miniszteri rendeletben kell jóváhagyni, és arra kötelezte a társaságokat, hogy a 18 évnél régebbi hajóikat cseréljék le, amennyiben e kötelezettség alól a Minisztérium nem menti fel őket kifejezetten. A használt hajókat emellett egyénileg kellett az egyes közszolgáltatási útvonalakhoz rendelni. Ez a megkötés, amely arra kötelezte a társaságokat, hogy rendszeresen megújítsák a flottáikat, a társaságokra vonatkozó külön kötelezettség volt. |
| --- | --- |

(80)

Az 501/1979. számú rendelet emellett előírta, hogy a társaságok által működtetett útvonalakon az indulási és érkezési időket miniszteri rendeletben kell jóváhagyni, és arra kötelezte a társaságokat, hogy a 18 évnél régebbi hajóikat cseréljék le, amennyiben e kötelezettség alól a Minisztérium nem menti fel őket kifejezetten. A használt hajókat emellett egyénileg kellett az egyes közszolgáltatási útvonalakhoz rendelni. Ez a megkötés, amely arra kötelezte a társaságokat, hogy rendszeresen megújítsák a flottáikat, a társaságokra vonatkozó külön kötelezettség volt.

| (81) | A rendes szolgáltatások mellett az 501/1979. számú rendelet 40. cikke felhatalmazta a Kereskedelmi Hajózási Minisztériumot, hogy szervezze meg további szolgáltatások nyújtását annak érdekében, hogy eleget tegyen a közérdekű, rendkívüli követelményeknek, vagy figyelembe vegye a forgalomnövekedést. |
| --- | --- |

(81)

A rendes szolgáltatások mellett az 501/1979. számú rendelet 40. cikke felhatalmazta a Kereskedelmi Hajózási Minisztériumot, hogy szervezze meg további szolgáltatások nyújtását annak érdekében, hogy eleget tegyen a közérdekű, rendkívüli követelményeknek, vagy figyelembe vegye a forgalomnövekedést.

—   Az 1975. május 19-i 169. számú törvény

| (82) | A helyi jellegű postai és kereskedelmi tengerhajózási szolgáltatások átszervezéséről szóló, 1975. május 19-i 169. sz. törvény (a továbbiakban: 169/1975. számú törvény) átszervezte a helyi jellegű postai és kereskedelmi tengerhajózási szolgáltatások rendszerét. |
| --- | --- |

(82)

A helyi jellegű postai és kereskedelmi tengerhajózási szolgáltatások átszervezéséről szóló, 1975. május 19-i 169. sz. törvény (a továbbiakban: 169/1975. számú törvény) átszervezte a helyi jellegű postai és kereskedelmi tengerhajózási szolgáltatások rendszerét.

| (83) | Különösen az 1. cikk előírta három regionális társaság, nevezetesen a Caremar, a Siremar és a Toremar létrehozását, és utóbbit megbízta a levelek és postai csomagok szállításával kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettség teljesítésével, valamint a teljes mértékben helyi jellegű kereskedelmi szolgáltatások nyújtásával. Az 1. cikk emellett előírta, hogy a Tirrenia legalább 51 %-os részesedéssel rendelkezzen e társaságok mindegyikének törzstőkéjében. A 169/1975. számú törvény 2. cikke engedélyezte a kereskedelmi hajózásért felelős miniszternek, hogy támogatást nyújtson a regionális társaságoknak a húszéves időtartamra szóló közszolgáltatási szerződésekben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(83)

Különösen az 1. cikk előírta három regionális társaság, nevezetesen a Caremar, a Siremar és a Toremar létrehozását, és utóbbit megbízta a levelek és postai csomagok szállításával kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettség teljesítésével, valamint a teljes mértékben helyi jellegű kereskedelmi szolgáltatások nyújtásával. Az 1. cikk emellett előírta, hogy a Tirrenia legalább 51 %-os részesedéssel rendelkezzen e társaságok mindegyikének törzstőkéjében. A 169/1975. számú törvény 2. cikke engedélyezte a kereskedelmi hajózásért felelős miniszternek, hogy támogatást nyújtson a regionális társaságoknak a húszéves időtartamra szóló közszolgáltatási szerződésekben foglaltak szerint.

—   Az 1986. december 5-i 856. számú törvény

| (84) | Az állami flotta szerkezeti átalakításának szabályairól (Finmare-csoport) és a magán hajófelszereléshez nyújtott intervenciókról szóló, 1986. december 5-i 856. sz. törvény (856/1986 sz. törvény) a tengerhajózási közszolgáltatási rendszer bizonyos módosításait írta elő. |
| --- | --- |

(84)

Az állami flotta szerkezeti átalakításának szabályairól (Finmare-csoport) és a magán hajófelszereléshez nyújtott intervenciókról szóló, 1986. december 5-i 856. sz. törvény (856/1986 sz. törvény) a tengerhajózási közszolgáltatási rendszer bizonyos módosításait írta elő.

| (85) | Nevezetesen az 1. cikk meghatározta, hogy a teherforgalmi vonalakat a nemzeti gazdaság szempontjából elengedhetetlenné tevő veszteséget szervezeti átalakítási program és állami pénzügyi támogatás tárgyává kell tenni. A 2. cikk arról rendelkezett, hogy ezeken az útvonalakon (1985. január 1-jétől kezdődően) legfeljebb ötéves időtartamra szóló kezdő támogatást lehet nyújtani. Új hajó esetén ötéves kezdő támogatás nyújtására került sor, amely a beruházás összegére korlátozódott (értékcsökkenési leírás és kamatok). |
| --- | --- |

(85)

Nevezetesen az 1. cikk meghatározta, hogy a teherforgalmi vonalakat a nemzeti gazdaság szempontjából elengedhetetlenné tevő veszteséget szervezeti átalakítási program és állami pénzügyi támogatás tárgyává kell tenni. A 2. cikk arról rendelkezett, hogy ezeken az útvonalakon (1985. január 1-jétől kezdődően) legfeljebb ötéves időtartamra szóló kezdő támogatást lehet nyújtani. Új hajó esetén ötéves kezdő támogatás nyújtására került sor, amely a beruházás összegére korlátozódott (értékcsökkenési leírás és kamatok).

| (86) | A nagyobb és kisebb szigetekkel való összeköttetés tekintetében a törvény 11. cikke módosította a támogatás kiszámításának kritériumait. A támogatást a szolgáltatás átlagos és objektív paraméterek alapján meghatározott bevételei és költségei közötti különbség alapján kellett kiszámítani, és abba bele kellett foglalni egy észszerű befektetési jövedelmet. A közszolgáltatási szerződéseknek magukban kellett foglalniuk a pontos részleteket azokról az elemekről, amelyeket figyelembe kellett venni a támogatás kiszámításakor, valamint a támogatott útvonalak teljes listáját, a járatsűrűséget és a használandó hajókat. A támogatást a kereskedelmi hajózásért, a társadalmi részvételért és az államkincstárért felelős minisztereknek kellett jóváhagyniuk. A (7) bekezdés meghatározta, hogy az első öt évre további támogatás adható a kedvezményezettek gazdasági egyensúlyának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(86)

A nagyobb és kisebb szigetekkel való összeköttetés tekintetében a törvény 11. cikke módosította a támogatás kiszámításának kritériumait. A támogatást a szolgáltatás átlagos és objektív paraméterek alapján meghatározott bevételei és költségei közötti különbség alapján kellett kiszámítani, és abba bele kellett foglalni egy észszerű befektetési jövedelmet. A közszolgáltatási szerződéseknek magukban kellett foglalniuk a pontos részleteket azokról az elemekről, amelyeket figyelembe kellett venni a támogatás kiszámításakor, valamint a támogatott útvonalak teljes listáját, a járatsűrűséget és a használandó hajókat. A támogatást a kereskedelmi hajózásért, a társadalmi részvételért és az államkincstárért felelős minisztereknek kellett jóváhagyniuk. A (7) bekezdés meghatározta, hogy az első öt évre további támogatás adható a kedvezményezettek gazdasági egyensúlyának biztosítása érdekében.

| (87) | A 13. cikk szerint az Adriai-tenger északi térsége és az isztriai partok közötti tengeri járatok Lloyd Triestino általi működtetését az Adriaticára kellett átruházni. Emellett e cikk (4) bekezdése szerint az 1986. január 1-jén fennálló és az Adriatica által használt vegyes járatok (23) tekintetében a 684/1974. számú törvény 8. és 9. cikkében és a későbbi módosításokban foglalt szabályok voltak alkalmazandók (amelyek a nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való összeköttetésekre vonatkoznak). Ennek eredményeként a 856/1986. számú törvény 11. cikke is alkalmazandóvá vált az Adriatica által működtetett nemzetközi összeköttetésekre. |
| --- | --- |

(87)

A 13. cikk szerint az Adriai-tenger északi térsége és az isztriai partok közötti tengeri járatok Lloyd Triestino általi működtetését az Adriaticára kellett átruházni. Emellett e cikk (4) bekezdése szerint az 1986. január 1-jén fennálló és az Adriatica által használt vegyes járatok (23) tekintetében a 684/1974. számú törvény 8. és 9. cikkében és a későbbi módosításokban foglalt szabályok voltak alkalmazandók (amelyek a nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való összeköttetésekre vonatkoznak). Ennek eredményeként a 856/1986. számú törvény 11. cikke is alkalmazandóvá vált az Adriatica által működtetett nemzetközi összeköttetésekre.

23

| (88) | A 856/1986. számú törvény 15. cikke egy állami tulajdonban lévő regionális társaság (Saremar) létrehozását írta elő, amelyet a Szardínia, Korzika és a szomszédos kisebb szigetek közötti, korábban a Tirrenia által működtetett postai és kereskedelmi szolgáltatások ellátásával bízott meg. |
| --- | --- |

(88)

A 856/1986. számú törvény 15. cikke egy állami tulajdonban lévő regionális társaság (Saremar) létrehozását írta elő, amelyet a Szardínia, Korzika és a szomszédos kisebb szigetek közötti, korábban a Tirrenia által működtetett postai és kereskedelmi szolgáltatások ellátásával bízott meg.

| (89) | A 856/1986. számú törvény 12. cikke előírta, hogy a szolgáltatási díjakat a maguk a társaságok által benyújtott javaslat alapján miniszteri rendeletben kell meghatározni. A lakók és a migráns munkavállalók kedvezményes díjban részesültek. |
| --- | --- |

(89)

A 856/1986. számú törvény 12. cikke előírta, hogy a szolgáltatási díjakat a maguk a társaságok által benyújtott javaslat alapján miniszteri rendeletben kell meghatározni. A lakók és a migráns munkavállalók kedvezményes díjban részesültek.

| (90) | A 684/1974. számú törvényhez hasonlóan a 856/1986. számú törvény sem határozott meg általános költségvetési juttatást az érintett finanszírozási rendszerek esetében. |
| --- | --- |

(90)

A 684/1974. számú törvényhez hasonlóan a 856/1986. számú törvény sem határozott meg általános költségvetési juttatást az érintett finanszírozási rendszerek esetében.

—   Az 1989. május 5-i 160. sz. törvénnyé alakított 1989. március 4-i 77. sz. törvényerejű rendelet

| (91) | Az eredeti szerződésekre vonatkozó jogi keretnek a személyforgalommal és teherforgalommal kapcsolatos utolsó módosításait a tengeri szállítások és koncessziók tárgyában sürgősen foganatosítandó intézkedésekről szóló, 1989. március 4-i 77. sz. törvényerejű rendeletből (a továbbiakban: 77/1989. számú törvényerejű rendelet) módosításokkal törvénnyé alakított 1989. május 5-i 160. sz. törvény vezette be. |
| --- | --- |

(91)

Az eredeti szerződésekre vonatkozó jogi keretnek a személyforgalommal és teherforgalommal kapcsolatos utolsó módosításait a tengeri szállítások és koncessziók tárgyában sürgősen foganatosítandó intézkedésekről szóló, 1989. március 4-i 77. sz. törvényerejű rendeletből (a továbbiakban: 77/1989. számú törvényerejű rendelet) módosításokkal törvénnyé alakított 1989. május 5-i 160. sz. törvény vezette be.

| (92) | Különösen a 77/1989. számú törvényerejű rendelet 9. cikke előírta, hogy 1990. január 1-jétől a személy- és teherforgalom biztosítása érdekében elengedhetetlennek tekintett vonalak kiegyenlítő támogatásban részesülhetnek. A szolgáltatási útvonalakat és a szolgáltatás gyakoriságát a nemzeti hatóságoknak kellett megállapítaniuk a szolgáltatás ellátásával megbízott társaságok technikai javaslatai alapján, amelyeknek e célból ötévente szolgáltatási tervet kellett benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(92)

Különösen a 77/1989. számú törvényerejű rendelet 9. cikke előírta, hogy 1990. január 1-jétől a személy- és teherforgalom biztosítása érdekében elengedhetetlennek tekintett vonalak kiegyenlítő támogatásban részesülhetnek. A szolgáltatási útvonalakat és a szolgáltatás gyakoriságát a nemzeti hatóságoknak kellett megállapítaniuk a szolgáltatás ellátásával megbízott társaságok technikai javaslatai alapján, amelyeknek e célból ötévente szolgáltatási tervet kellett benyújtaniuk.

| (93) | A szigetekkel való összeköttetésekkel kapcsolatban a 9. cikk (3) bekezdése meghatározta továbbá, hogy a kiegyenlítő támogatás összegét a közszolgáltatási szerződésekben kell meghatározni, referenciaként figyelembe véve az azonos szolgáltatások és távolságok esetében a nemzeti vasúti társaság (Ferrovie dello Stato) által alkalmazott díjak átlagát és objektív paramétereit. |
| --- | --- |

(93)

A szigetekkel való összeköttetésekkel kapcsolatban a 9. cikk (3) bekezdése meghatározta továbbá, hogy a kiegyenlítő támogatás összegét a közszolgáltatási szerződésekben kell meghatározni, referenciaként figyelembe véve az azonos szolgáltatások és távolságok esetében a nemzeti vasúti társaság (Ferrovie dello Stato) által alkalmazott díjak átlagát és objektív paramétereit.

Ferrovie dello Stato

2.2.2.   Az eredeti szerződések

Az eredeti szerződések

| (94) | Az eredeti szerződések közszolgáltatási szerződések, amelyeket az olasz állam 1991 júliusában kötött a korábbi Tirrenia-csoport öt regionális társaságának mindegyikével. Ezek a szerződések a korábbi Tirrenia-csoporthoz tartozó valamennyi társaság esetében azonosak voltak, beleértve a Tirreniát. A 2. cikk értelmében az eredeti szerződések 1989. január 1-jei visszamenőleges hatállyal voltak alkalmazandók, és 2008. december 31-én jártak le. Mindazonáltal az eredeti szerződések előírták, hogy az 1989-re, 1990-re és 1991-re vonatkozó gazdasági kapcsolatokat eseti intézkedésekkel kell meghatározni, amelyekre e határozat nem terjed ki. |
| --- | --- |

(94)

Az eredeti szerződések közszolgáltatási szerződések, amelyeket az olasz állam 1991 júliusában kötött a korábbi Tirrenia-csoport öt regionális társaságának mindegyikével. Ezek a szerződések a korábbi Tirrenia-csoporthoz tartozó valamennyi társaság esetében azonosak voltak, beleértve a Tirreniát. A 2. cikk értelmében az eredeti szerződések 1989. január 1-jei visszamenőleges hatállyal voltak alkalmazandók, és 2008. december 31-én jártak le. Mindazonáltal az eredeti szerződések előírták, hogy az 1989-re, 1990-re és 1991-re vonatkozó gazdasági kapcsolatokat eseti intézkedésekkel kell meghatározni, amelyekre e határozat nem terjed ki.

| (95) | Az eredeti szerződések 3. cikkének feltételei szerint az éves támogatás összegét a kedvezményezett által minden pénzügyi év februárjában benyújtott kérelem alapján határozták meg. A kérelem minisztériumok közötti konzultáció tárgyát képezte, majd ezt követően azt a következő májusban miniszteri rendelettel fogadták el. Az éves támogatás célja az volt, hogy lehetővé tegye a társaság számára a működési költségei és bevételei közötti hiányosságból eredő veszteség fedezését. |
| --- | --- |

(95)

Az eredeti szerződések 3. cikkének feltételei szerint az éves támogatás összegét a kedvezményezett által minden pénzügyi év februárjában benyújtott kérelem alapján határozták meg. A kérelem minisztériumok közötti konzultáció tárgyát képezte, majd ezt követően azt a következő májusban miniszteri rendelettel fogadták el. Az éves támogatás célja az volt, hogy lehetővé tegye a társaság számára a működési költségei és bevételei közötti hiányosságból eredő veszteség fedezését.

| (96) | Az eredeti szerződések 5. cikke a kompenzáció és a befektetett tőke hozamának kiszámítása során figyelembe veendő, különböző bevételi és költségelemeket részletezte a 856/1986. számú törvény 11. cikke szerint. |
| --- | --- |

(96)

Az eredeti szerződések 5. cikke a kompenzáció és a befektetett tőke hozamának kiszámítása során figyelembe veendő, különböző bevételi és költségelemeket részletezte a 856/1986. számú törvény 11. cikke szerint.

2.2.3.   Az ötéves tervek

Az ötéves tervek

| (97) | Az eredeti szerződések 1. cikke előírta, hogy az ötéves tervek határozzák meg a kiszolgálandó útvonalakat és kikötőket, a szóban forgó tengeri összeköttetésekhez rendelendő hajók típusát és kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát és a fizetendő viteldíjakat, ideértve különösen a szigeti régiók lakosai számára biztosított, támogatott viteldíjakat. |
| --- | --- |

(97)

Az eredeti szerződések 1. cikke előírta, hogy az ötéves tervek határozzák meg a kiszolgálandó útvonalakat és kikötőket, a szóban forgó tengeri összeköttetésekhez rendelendő hajók típusát és kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát és a fizetendő viteldíjakat, ideértve különösen a szigeti régiók lakosai számára biztosított, támogatott viteldíjakat.

| (98) | Az első ötéves tervet (1990–1994 közötti időszak) az 1990. május 29-i miniszteri rendelettel hagyták jóvá, és 1990. január 1-jéig visszamenő hatállyal alkalmazták. Az 1996. május 14-i rendelettel jóváhagyott második terv, mely az 1995–1999 közötti éveket foglalja magában, az útvonalakat és a járatsűrűségeket lényegében változatlanul hagyta. |
| --- | --- |

(98)

Az első ötéves tervet (1990–1994 közötti időszak) az 1990. május 29-i miniszteri rendelettel hagyták jóvá, és 1990. január 1-jéig visszamenő hatállyal alkalmazták. Az 1996. május 14-i rendelettel jóváhagyott második terv, mely az 1995–1999 közötti éveket foglalja magában, az útvonalakat és a járatsűrűségeket lényegében változatlanul hagyta.

| (99) | Az olasz hatóságok által 1999 szeptemberében benyújtott harmadik tervet (2000–2004 közötti évek) a 2005. évi határozat elfogadásáig nem hagyták jóvá. E terv elfogadására várva a 2000. március 8-i rendelet a Tirrenia-csoport társaságai számára elrendelte az 160/1989. sz. törvény 9. cikkében meghatározott szolgáltatások folytatását az 1994–1999 közötti időszakra vonatkozó, 1999-ben hatályban lévő ötéves tervben elfogadott feltételek szerint. |
| --- | --- |

(99)

Az olasz hatóságok által 1999 szeptemberében benyújtott harmadik tervet (2000–2004 közötti évek) a 2005. évi határozat elfogadásáig nem hagyták jóvá. E terv elfogadására várva a 2000. március 8-i rendelet a Tirrenia-csoport társaságai számára elrendelte az 160/1989. sz. törvény 9. cikkében meghatározott szolgáltatások folytatását az 1994–1999 közötti időszakra vonatkozó, 1999-ben hatályban lévő ötéves tervben elfogadott feltételek szerint.

| (100) | A 2005. évi határozat megsemmisítését követően az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy ahelyett, hogy hivatalosan elfogadták volna a 2000–2004 és 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó ötéves terveket, eseti racionalizációs intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat közelebb hozzák a helyi közösségek igényeihez, azonban nem vezettek be jelentős változásokat a közszolgáltatási rendszerben. Az olasz hatóságok egyértelműsítették, hogy a hosszabb távú tervezés a költségvetéssel kapcsolatos aggodalmak miatt nem volt lehetséges. |
| --- | --- |

(100)

A 2005. évi határozat megsemmisítését követően az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy ahelyett, hogy hivatalosan elfogadták volna a 2000–2004 és 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó ötéves terveket, eseti racionalizációs intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat közelebb hozzák a helyi közösségek igényeihez, azonban nem vezettek be jelentős változásokat a közszolgáltatási rendszerben. Az olasz hatóságok egyértelműsítették, hogy a hosszabb távú tervezés a költségvetéssel kapcsolatos aggodalmak miatt nem volt lehetséges.

2.2.4.   Az éves kompenzáció

Az éves kompenzáció

2.2.4.1.   A 2005. évi határozat szerint értékelt kompenzáció

A 2005. évi határozat szerint értékelt kompenzáció

| (101) | Az éves támogatás az ötéves tervben hivatkozott szolgáltatások ellátása nettó hiányának felelt meg, amelyhez a befektetett tőke megtérülésének megfelelő, változó összeget adtak hozzá. Az üzleti év nettó hiányának mértékét az időszak során elkönyvelt nyereségek és az útvonalak üzemeltetésével járó költségek közti különbözet adta. |
| --- | --- |

(101)

Az éves támogatás az ötéves tervben hivatkozott szolgáltatások ellátása nettó hiányának felelt meg, amelyhez a befektetett tőke megtérülésének megfelelő, változó összeget adtak hozzá. Az üzleti év nettó hiányának mértékét az időszak során elkönyvelt nyereségek és az útvonalak üzemeltetésével járó költségek közti különbözet adta.

| (102) | Az eredeti szerződések a következőképpen rendelkeztek a közszolgáltatásért járó éves kompenzáció megfizetéséről:






  a) | az előző évben nyújtott támogatás összegének 70 %-ával megegyező előleg, amely minden év márciusában fizetendő; |
| --- | --- | --- |

(102)

Az eredeti szerződések a következőképpen rendelkeztek a közszolgáltatásért járó éves kompenzáció megfizetéséről:

a)

az előző évben nyújtott támogatás összegének 70 %-ával megegyező előleg, amely minden év márciusában fizetendő;

| b) | a támogatás 20 %-ával megegyező második részlet minden év júniusában; |
| --- | --- |

b)

a támogatás 20 %-ával megegyező második részlet minden év júniusában;

| c) | a kifizetett összegek, illetve a folyó év működési költségei és bevételei közötti hiány különbsége jelentette az egyenleget, amelyet év végén fizettek meg. Ha a társaság a nyújtott szolgáltatások nettó költségénél (bevétel mínusz veszteségek) nagyobb összeget kapott, a társaság köteles volt a mérleg jóváhagyását követő 15 napon belül visszatéríteni a különbözetet. |
| --- | --- |

c)

a kifizetett összegek, illetve a folyó év működési költségei és bevételei közötti hiány különbsége jelentette az egyenleget, amelyet év végén fizettek meg. Ha a társaság a nyújtott szolgáltatások nettó költségénél (bevétel mínusz veszteségek) nagyobb összeget kapott, a társaság köteles volt a mérleg jóváhagyását követő 15 napon belül visszatéríteni a különbözetet.

| (103) | Az éves kompenzáció kiszámítása során figyelembe vett költségelemek az alábbiak voltak: ügynöki megbízások/működési költségek, kikötői illetékek/kikötői tranzitköltségek és egyéb forgalmi költségek, működési költségek, amortizáció, nettó pénzügyi díjak, adminisztrációs költségek és egyéb költségek. Ezek az eredeti szerződésekhez csatolt költségelemek minden regionális társaságnál megegyeztek. |
| --- | --- |

(103)

Az éves kompenzáció kiszámítása során figyelembe vett költségelemek az alábbiak voltak: ügynöki megbízások/működési költségek, kikötői illetékek/kikötői tranzitköltségek és egyéb forgalmi költségek, működési költségek, amortizáció, nettó pénzügyi díjak, adminisztrációs költségek és egyéb költségek. Ezek az eredeti szerződésekhez csatolt költségelemek minden regionális társaságnál megegyeztek.

| (104) | A működési költségek magukban foglalták a hajószemélyzet, a karbantartás, a biztosítások, az üzemanyagok és az ásványolajok költségeit. Az „Adminisztrációs költségek” sor főként a földi személyzet és az adminisztrációs helyiségek díjait tartalmazták. |
| --- | --- |

(104)

A működési költségek magukban foglalták a hajószemélyzet, a karbantartás, a biztosítások, az üzemanyagok és az ásványolajok költségeit. Az „Adminisztrációs költségek” sor főként a földi személyzet és az adminisztrációs helyiségek díjait tartalmazták.

| (105) | Az olasz hatóságok által megadott adatok alapján a regionális társaságok költségei (millió ITL-ben) és az 1992 és 2001 (24) közötti támogatás összege az alábbiak szerint alakultak (25). |
| --- | --- |

(105)

Az olasz hatóságok által megadott adatok alapján a regionális társaságok költségei (millió ITL-ben) és az 1992 és 2001 (24) közötti támogatás összege az alábbiak szerint alakultak (25).

24

25

Adriatica

Adriatica

| Költségelemek | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ügynöki megbízás stb. | 9 750,0 | 11 940,0 | 12 432,0 | 13 915,0 | 14 224,0 | 13 949,0 | 16 307,0 | 16 376,0 | 12 702,0 | 17 451,6 |
| Kikötői illetékek stb. | 12 268,0 | 13 249,0 | 15 137,0 | 19 357,0 | 20 292,0 | 20 915,0 | 24 007,0 | 23 503,0 | 21 241,0 | 31 257,2 |
| Működési költségek | 64 942,0 | 66 079,0 | 78 385,0 | 83 169,0 | 90 140,0 | 97 448,0 | 96 426,0 | 83 486,0 | 80 622,0 | 100 151,6 |
| Amortizáció | 15 086,0 | 17 502,0 | 22 761,0 | 23 706,0 | 23 719,0 | 23 727,0 | 23 463,0 | 23 286,0 | 23 351,0 | 29 053,7 |
| Nettó pénzügyi díjak | 4 626,0 | - 125,0 | 11 185,0 | 9 483,0 | 4 963,0 | - 3 031,0 | - 8 050,0 | - 12 440,0 | - 11 453,0 | - 4 172,7 |
| Adminisztráció | 16 318,0 | 15 685,0 | 15 720,0 | 14 653,0 | 13 938,0 | 13 952,0 | 14 688,0 | 14 877,0 | 14 735,0 | 14 194,8 |
| Egyéb költségek | 4 028,0 | - 139,0 | 2 913,0 | 2 051,0 | 2 819,0 | 7 371,0 | 8 968,0 | 2 021,0 | - 3 942,0 | - 4 116,5 |
| Költségek összesen (A) | 127 018,0 | 124 191,0 | 158 533,0 | 166 334,0 | 170 095,0 | 174 331,0 | 175 809,0 | 151 109,0 | 137 256,0 | 183 819,8 |
| Működési bevétel (B) | 64 772,0 | 79 716,0 | 80 324,0 | 95 114,0 | 95 422,0 | 94 995,0 | 114 210,0 | 126 403,0 | 109 786,0 | 155 616,1 |
| Nettó nyereség (B-A) | - 62 246,0 | - 44 475,0 | - 78 209,0 | - 71 220,0 | - 74 673,0 | - 79 336,0 | - 61 599,0 | - 24 706,0 | - 27 470,0 | - 28 203,7 |
| A befektetett tőke hozama | 8 258,0 | 10 615,0 | 7 819,0 | 9 304,0 | 7 935,0 | 5 788,0 | 5 271,0 | 3 646,0 | 4 377,0 | 6 147,7 |
| Az éves támogatás összege | 70 504,0 | 55 090,0 | 86 028,0 | 80 524,0 | 82 608,0 | 85 124,0 | 66 870,0 | 28 352,0 | 31 847,0 | 34 351,4 |

Költségelemek

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Ügynöki megbízás stb.

9 750,0

11 940,0

12 432,0

13 915,0

14 224,0

13 949,0

16 307,0

16 376,0

12 702,0

17 451,6

Kikötői illetékek stb.

12 268,0

13 249,0

15 137,0

19 357,0

20 292,0

20 915,0

24 007,0

23 503,0

21 241,0

31 257,2

Működési költségek

64 942,0

66 079,0

78 385,0

83 169,0

90 140,0

97 448,0

96 426,0

83 486,0

80 622,0

100 151,6

Amortizáció

15 086,0

17 502,0

22 761,0

23 706,0

23 719,0

23 727,0

23 463,0

23 286,0

23 351,0

29 053,7

Nettó pénzügyi díjak

4 626,0

- 125,0

11 185,0

9 483,0

4 963,0

- 3 031,0

- 8 050,0

- 12 440,0

- 11 453,0

- 4 172,7

Adminisztráció

16 318,0

15 685,0

15 720,0

14 653,0

13 938,0

13 952,0

14 688,0

14 877,0

14 735,0

14 194,8

Egyéb költségek

4 028,0

- 139,0

2 913,0

2 051,0

2 819,0

7 371,0

8 968,0

2 021,0

- 3 942,0

- 4 116,5

Költségek összesen (A)

Költségek összesen (A)

127 018,0

127 018,0

124 191,0

124 191,0

158 533,0

158 533,0

166 334,0

166 334,0

170 095,0

170 095,0

174 331,0

174 331,0

175 809,0

175 809,0

151 109,0

151 109,0

137 256,0

137 256,0

183 819,8

183 819,8

Működési bevétel (B)

64 772,0

79 716,0

80 324,0

95 114,0

95 422,0

94 995,0

114 210,0

126 403,0

109 786,0

155 616,1

Nettó nyereség (B-A)

Nettó nyereség (B-A)

- 62 246,0

- 62 246,0

- 44 475,0

- 44 475,0

- 78 209,0

- 78 209,0

- 71 220,0

- 71 220,0

- 74 673,0

- 74 673,0

- 79 336,0

- 79 336,0

- 61 599,0

- 61 599,0

- 24 706,0

- 24 706,0

- 27 470,0

- 27 470,0

- 28 203,7

- 28 203,7

A befektetett tőke hozama

8 258,0

10 615,0

7 819,0

9 304,0

7 935,0

5 788,0

5 271,0

3 646,0

4 377,0

6 147,7

Az éves támogatás összege

Az éves támogatás összege

70 504,0

70 504,0

55 090,0

55 090,0

86 028,0

86 028,0

80 524,0

80 524,0

82 608,0

82 608,0

85 124,0

85 124,0

66 870,0

66 870,0

28 352,0

28 352,0

31 847,0

31 847,0

34 351,4

34 351,4

Saremar

Saremar

| Költségelemek | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ügynöki megbízás stb. | 697,0 | 1 108,0 | 1 386,7 | 1 672,9 | 1 566,7 | 1 624,0 | 1 233,0 | 1 786,4 | 1 405,8 | 1 319,0 |
| Kikötői illetékek stb. | 2 308,0 | 2 505,0 | 1 929,8 | 1 898,4 | 1 776,8 | 2 099,1 | 2 508,0 | 2 096,4 | 2 250,0 | 2 265,4 |
| Működési költségek | 22 213,0 | 24 077,0 | 23 570,7 | 23 433,8 | 26 129,1 | 26 664,2 | 28 112,0 | 29 883,9 | 23 914,8 | 20 094,0 |
| Amortizáció | 3 099,0 | 3 733,0 | 3 976,8 | 3 959,8 | 3 611,8 | 3 300,5 | 3 352,0 | 3 400,4 | 3 369,0 | 3 559,1 |
| Nettó pénzügyi díjak | 7,0 | - 906,0 | - 862,7 | - 895,0 | - 2 233,5 | - 2 451,6 | - 3 011,0 | - 2 933,8 | - 313,0 | 119,5 |
| Adminisztráció | 3 574,0 | 3 503,0 | 3 627,1 | 3 538,0 | 3 619,4 | 3 589,9 | 3 851,0 | 3 843,8 | 3 401,0 | 3 508,7 |
| Egyéb költségek | 1 621,0 | 1 918,0 | 1 666,8 | 997,8 | 502,9 | 1 827,3 | 3 557,0 | 2 141,7 | 2 272,0 | 239,9 |
| Költségek összesen (A) | 33 519,0 | 35 938,0 | 35 295,2 | 34 605,7 | 34 973,2 | 36 653,4 | 39 602,0 | 40 218,8 | 36 299,6 | 31 105,6 |
| Működési bevétel (B) | 7 464,0 | 8 365,0 | 9 383,8 | 11 396,6 | 11 533,5 | 11 746,7 | 11 744,0 | 12 425,6 | 12 652,0 | 13 456,1 |
| Nettó nyereség (B-A) | - 26 055,0 | - 27 573,0 | - 25 911,4 | - 23 209,1 | - 23 439,7 | - 24 906,7 | - 27 858,0 | - 27 793,2 | - 23 647,6 | - 17 649,5 |
| A befektetett tőke hozama | 1 342,0 | 2 641,0 | 1 606,2 | 1 781,6 | 1 560,4 | 1 172,8 | 973,0 | 738,8 | 828,0 | 1 075,6 |
| Az éves támogatás összege | 27 397,0 | 30 214,0 | 27 517,6 | 24 990,7 | 25 000,1 | 26 079,5 | 28 831,0 | 28 532,0 | 24 475,6 | 18 725,1 |

Költségelemek

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Ügynöki megbízás stb.

697,0

1 108,0

1 386,7

1 672,9

1 566,7

1 624,0

1 233,0

1 786,4

1 405,8

1 319,0

Kikötői illetékek stb.

2 308,0

2 505,0

1 929,8

1 898,4

1 776,8

2 099,1

2 508,0

2 096,4

2 250,0

2 265,4

Működési költségek

22 213,0

24 077,0

23 570,7

23 433,8

26 129,1

26 664,2

28 112,0

29 883,9

23 914,8

20 094,0

Amortizáció

3 099,0

3 733,0

3 976,8

3 959,8

3 611,8

3 300,5

3 352,0

3 400,4

3 369,0

3 559,1

Nettó pénzügyi díjak

7,0

- 906,0

- 862,7

- 895,0

- 2 233,5

- 2 451,6

- 3 011,0

- 2 933,8

- 313,0

119,5

Adminisztráció

3 574,0

3 503,0

3 627,1

3 538,0

3 619,4

3 589,9

3 851,0

3 843,8

3 401,0

3 508,7

Egyéb költségek

1 621,0

1 918,0

1 666,8

997,8

502,9

1 827,3

3 557,0

2 141,7

2 272,0

239,9

Költségek összesen (A)

Költségek összesen (A)

33 519,0

33 519,0

35 938,0

35 938,0

35 295,2

35 295,2

34 605,7

34 605,7

34 973,2

34 973,2

36 653,4

36 653,4

39 602,0

39 602,0

40 218,8

40 218,8

36 299,6

36 299,6

31 105,6

31 105,6

Működési bevétel (B)

7 464,0

8 365,0

9 383,8

11 396,6

11 533,5

11 746,7

11 744,0

12 425,6

12 652,0

13 456,1

Nettó nyereség (B-A)

Nettó nyereség (B-A)

- 26 055,0

- 26 055,0

- 27 573,0

- 27 573,0

- 25 911,4

- 25 911,4

- 23 209,1

- 23 209,1

- 23 439,7

- 23 439,7

- 24 906,7

- 24 906,7

- 27 858,0

- 27 858,0

- 27 793,2

- 27 793,2

- 23 647,6

- 23 647,6

- 17 649,5

- 17 649,5

A befektetett tőke hozama

1 342,0

2 641,0

1 606,2

1 781,6

1 560,4

1 172,8

973,0

738,8

828,0

1 075,6

Az éves támogatás összege

Az éves támogatás összege

27 397,0

27 397,0

30 214,0

30 214,0

27 517,6

27 517,6

24 990,7

24 990,7

25 000,1

25 000,1

26 079,5

26 079,5

28 831,0

28 831,0

28 532,0

28 532,0

24 475,6

24 475,6

18 725,1

18 725,1

Toremar

Toremar

| Költségelemek | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ügynöki megbízás stb. | 3 743,0 | 4 651,0 | 4 897,0 | 4 767,7 | 4 932,8 | 5 356,3 | 3 687,0 | 2 433,0 | 3 660,0 | 1 808,7 |
| Kikötői illetékek stb. | 3 279,0 | 3 141,0 | 2 871,5 | 3 050,7 | 3 380,1 | 3 512,1 | 4 311,0 | 3 839,9 | 4 513,0 | 4 596,3 |
| Működési költségek | 26 980,0 | 27 398,0 | 30 740,3 | 32 605,1 | 34 738,3 | 34 875,0 | 34 539,0 | 36 411,1 | 31 448,0 | 30 796,0 |
| Amortizáció | 5 218,0 | 5 210,0 | 5 171,1 | 5 164,7 | 5 176,0 | 5 180,8 | 5 151,0 | 5 158,3 | 5 169,0 | 5 634,4 |
| Nettó pénzügyi díjak | - 264,0 | - 2 273,0 | - 2 456,6 | - 2 784,1 | - 3 860,2 | - 4 706,8 | - 4 777,0 | - 4 326,5 | - 3 590,0 | - 3 595,1 |
| Adminisztráció | 3 535,0 | 3 107,0 | 3 424,8 | 3 259,3 | 3 259,3 | 3 553,8 | 3 291,0 | 3 655,4 | 3 632,0 | 3 631,1 |
| Egyéb költségek | 1 020,0 | 3 673,0 | 3 048,5 | 1 923,9 | 2 889,8 | 1 133,9 | 4 599,0 | 668,9 | 843,0 | 2 031,7 |
| Költségek összesen (A) | 43 511,0 | 44 907,0 | 47 696,6 | 47 987,3 | 50 516,1 | 48 905,1 | 50 801,0 | 47 840,1 | 45 675,0 | 44 903,1 |
| Működési bevétel (B) | 27 406,0 | 30 750,0 | 32 759,6 | 31 968,5 | 32 483,3 | 31 200,8 | 29 996,0 | 32 362,0 | 34 577,0 | 35 573,5 |
| Nettó nyereség (B-A) | - 16 105,0 | - 14 157,0 | - 14 937,0 | - 16 018,8 | - 18 032,8 | - 17 704,3 | - 20 805,0 | - 15 478,1 | - 11 098,0 | - 9 329,5 |
| A befektetett tőke hozama | 1 367,0 | 2 145,0 | 1 312,1 | 1 408,0 | 1 285,0 | 936,5 | 718,0 | 588,1 | 1 993,0 | 3 033,6 |
| Az éves támogatás összege | 17 472,0 | 16 302,0 | 16 249,1 | 17 426,8 | 19 317,8 | 18 640,8 | 21 523,0 | 16 066,2 | 13 091,0 | 12 363,1 |

Költségelemek

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Ügynöki megbízás stb.

3 743,0

4 651,0

4 897,0

4 767,7

4 932,8

5 356,3

3 687,0

2 433,0

3 660,0

1 808,7

Kikötői illetékek stb.

3 279,0

3 141,0

2 871,5

3 050,7

3 380,1

3 512,1

4 311,0

3 839,9

4 513,0

4 596,3

Működési költségek

26 980,0

27 398,0

30 740,3

32 605,1

34 738,3

34 875,0

34 539,0

36 411,1

31 448,0

30 796,0

Amortizáció

5 218,0

5 210,0

5 171,1

5 164,7

5 176,0

5 180,8

5 151,0

5 158,3

5 169,0

5 634,4

Nettó pénzügyi díjak

- 264,0

- 2 273,0

- 2 456,6

- 2 784,1

- 3 860,2

- 4 706,8

- 4 777,0

- 4 326,5

- 3 590,0

- 3 595,1

Adminisztráció

3 535,0

3 107,0

3 424,8

3 259,3

3 259,3

3 553,8

3 291,0

3 655,4

3 632,0

3 631,1

Egyéb költségek

1 020,0

3 673,0

3 048,5

1 923,9

2 889,8

1 133,9

4 599,0

668,9

843,0

2 031,7

Költségek összesen (A)

Költségek összesen (A)

43 511,0

43 511,0

44 907,0

44 907,0

47 696,6

47 696,6

47 987,3

47 987,3

50 516,1

50 516,1

48 905,1

48 905,1

50 801,0

50 801,0

47 840,1

47 840,1

45 675,0

45 675,0

44 903,1

44 903,1

Működési bevétel (B)

27 406,0

30 750,0

32 759,6

31 968,5

32 483,3

31 200,8

29 996,0

32 362,0

34 577,0

35 573,5

Nettó nyereség (B-A)

Nettó nyereség (B-A)

- 16 105,0

- 16 105,0

- 14 157,0

- 14 157,0

- 14 937,0

- 14 937,0

- 16 018,8

- 16 018,8

- 18 032,8

- 18 032,8

- 17 704,3

- 17 704,3

- 20 805,0

- 20 805,0

- 15 478,1

- 15 478,1

- 11 098,0

- 11 098,0

- 9 329,5

- 9 329,5

A befektetett tőke hozama

1 367,0

2 145,0

1 312,1

1 408,0

1 285,0

936,5

718,0

588,1

1 993,0

3 033,6

Az éves támogatás összege

Az éves támogatás összege

17 472,0

17 472,0

16 302,0

16 302,0

16 249,1

16 249,1

17 426,8

17 426,8

19 317,8

19 317,8

18 640,8

18 640,8

21 523,0

21 523,0

16 066,2

16 066,2

13 091,0

13 091,0

12 363,1

12 363,1

Siremar

Siremar

| Költségelemek | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ügynöki megbízás stb. | 3 180,0 | 3 786,0 | 3 398,9 | 3 224,1 | 3 146,6 | 3 501,1 | 3 691,5 | 4 799,0 | 4 065,7 | 3 604,4 |
| Kikötői illetékek stb. | 5 545,0 | 5 338,0 | 5 622,1 | 5 837,5 | 6 181,2 | 6 421,2 | 6 793,1 | 6 982,9 | 7 604,8 | 7 532,9 |
| Működési költségek | 56 391,0 | 55 740,0 | 56 771,1 | 59 664,1 | 65 284,6 | 76 630,0 | 81 153,8 | 85 560,1 | 73 500,7 | 77 345,1 |
| Amortizáció | 10 174,0 | 11 203,0 | 10 767,7 | 10 991,8 | 10 968,5 | 10 918,0 | 11 008,6 | 12 494,6 | 13 734,1 | 14 419,6 |
| Nettó pénzügyi díjak | - 1 415,0 | - 5 007,0 | - 5 044,9 | - 5 621,5 | - 7 387,7 | - 8 690,0 | - 10 215,8 | - 7 687,0 | - 4 226,3 | 3 516,1 |
| Adminisztráció | 4 462,0 | 4 064,0 | 4 179,8 | 4 522,4 | 4 845,4 | 5 251,0 | 4 479,9 | 4 515,3 | 4 903,9 | 4 418,4 |
| Egyéb költségek | 1 206,0 | 721,0 | 2 855,0 | 2 329,1 | 2 896,0 | 3 505,6 | 9 652,0 | 3 946,2 | 3 298,2 | 3 270,4 |
| Összes költség | 79 543,0 | 75 845,0 | 78 549,7 | 80 947,5 | 85 934,6 | 97 536,9 | 106 563,1 | 110 611,1 | 102 881,1 | 114 106,7 |
| Működési bevétel (B) | 26 903,0 | 30 444,0 | 32 845,7 | 33 847,0 | 32 724,0 | 35 203,5 | 37 244,8 | 40 274,2 | 43 335,0 | 47 314,3 |
| Nettó nyereség (B-A) | - 52 640,0 | - 45 401,0 | - 45 704,0 | - 47 100,5 | - 53 210,6 | - 62 333,4 | - 69 318,3 | - 70 336,9 | - 59 546,1 | - 66 792,4 |
| A befektetett tőke hozama | 2 874,0 | 5 334,0 | 3 336,0 | 4 363,7 | 3 888,4 | 3 155,1 | 2 599,3 | 2 211,2 | 3 940,0 | 4 248,2 |
| Az éves támogatás összege | 55 514,0 | 50 735,0 | 49 040,0 | 51 464,2 | 57 099,0 | 65 488,5 | 71 917,6 | 72 548,1 | 63 486,1 | 71 040,6 |

Költségelemek

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Ügynöki megbízás stb.

3 180,0

3 786,0

3 398,9

3 224,1

3 146,6

3 501,1

3 691,5

4 799,0

4 065,7

3 604,4

Kikötői illetékek stb.

5 545,0

5 338,0

5 622,1

5 837,5

6 181,2

6 421,2

6 793,1

6 982,9

7 604,8

7 532,9

Működési költségek

56 391,0

55 740,0

56 771,1

59 664,1

65 284,6

76 630,0

81 153,8

85 560,1

73 500,7

77 345,1

Amortizáció

10 174,0

11 203,0

10 767,7

10 991,8

10 968,5

10 918,0

11 008,6

12 494,6

13 734,1

14 419,6

Nettó pénzügyi díjak

- 1 415,0

- 5 007,0

- 5 044,9

- 5 621,5

- 7 387,7

- 8 690,0

- 10 215,8

- 7 687,0

- 4 226,3

3 516,1

Adminisztráció

4 462,0

4 064,0

4 179,8

4 522,4

4 845,4

5 251,0

4 479,9

4 515,3

4 903,9

4 418,4

Egyéb költségek

1 206,0

721,0

2 855,0

2 329,1

2 896,0

3 505,6

9 652,0

3 946,2

3 298,2

3 270,4

Összes költség

Összes költség

79 543,0

79 543,0

75 845,0

75 845,0

78 549,7

78 549,7

80 947,5

80 947,5

85 934,6

85 934,6

97 536,9

97 536,9

106 563,1

106 563,1

110 611,1

110 611,1

102 881,1

102 881,1

114 106,7

114 106,7

Működési bevétel (B)

26 903,0

30 444,0

32 845,7

33 847,0

32 724,0

35 203,5

37 244,8

40 274,2

43 335,0

47 314,3

Nettó nyereség (B-A)

Nettó nyereség (B-A)

- 52 640,0

- 52 640,0

- 45 401,0

- 45 401,0

- 45 704,0

- 45 704,0

- 47 100,5

- 47 100,5

- 53 210,6

- 53 210,6

- 62 333,4

- 62 333,4

- 69 318,3

- 69 318,3

- 70 336,9

- 70 336,9

- 59 546,1

- 59 546,1

- 66 792,4

- 66 792,4

A befektetett tőke hozama

2 874,0

5 334,0

3 336,0

4 363,7

3 888,4

3 155,1

2 599,3

2 211,2

3 940,0

4 248,2

Az éves támogatás összege

Az éves támogatás összege

55 514,0

55 514,0

50 735,0

50 735,0

49 040,0

49 040,0

51 464,2

51 464,2

57 099,0

57 099,0

65 488,5

65 488,5

71 917,6

71 917,6

72 548,1

72 548,1

63 486,1

63 486,1

71 040,6

71 040,6

Caremar

Caremar

| | |
| --- | --- |

(106)

| (106) | A befektetett tőke megtérülésével kapcsolatban az abszolút összegek a teljes időszakra (1992–2001) rendelkezésre állnak. Emellett Olaszország a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a befektetett tőkének az 1998 és 2001 közötti időszakra vonatkozóan elfogadott megtérülési rátáját, amely ezekben az években az inflációhoz és a kamatlábakhoz hasonlóan, a 1,6 % és 8 % közötti tartományban alakult.










  Tárgyév | Adriatica | Saremar | Toremar | Siremar | Caremar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | – | 7,1 % | 1,90 % | 2,70 % | 3,30 % |
| 1999 | 2,30 % | – | 1,60 % | 2,10 % | 2,50 % |
| 2000 | 2,20 % | 6,10 % | 5,90 % | 4,90 % | 3,90 % |
| 2001 | 2,30 % | 8,00 % | 8,00 % | 5,00 % | 6,70 % |

A befektetett tőke megtérülésével kapcsolatban az abszolút összegek a teljes időszakra (1992–2001) rendelkezésre állnak. Emellett Olaszország a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a befektetett tőkének az 1998 és 2001 közötti időszakra vonatkozóan elfogadott megtérülési rátáját, amely ezekben az években az inflációhoz és a kamatlábakhoz hasonlóan, a 1,6 % és 8 % közötti tartományban alakult.

Tárgyév

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

1998

–

7,1 %

1,90 %

2,70 %

3,30 %

1999

2,30 %

–

1,60 %

2,10 %

2,50 %

2000

2,20 %

6,10 %

5,90 %

4,90 %

3,90 %

2001

2,30 %

8,00 %

8,00 %

5,00 %

6,70 %

| (107) | Emellett Olaszország mindegyik társaság tekintetében benyújtotta az útvonalankénti könyvelést az 1992–2001 közötti időszakra vonatkozóan, és ismertette azokat a tényezőket, amelyek az egyes társaságok esetében kihatottak a költségek szintjére és ennek eredményeként a kompenzációra. |
| --- | --- |

(107)

Emellett Olaszország mindegyik társaság tekintetében benyújtotta az útvonalankénti könyvelést az 1992–2001 közötti időszakra vonatkozóan, és ismertette azokat a tényezőket, amelyek az egyes társaságok esetében kihatottak a költségek szintjére és ennek eredményeként a kompenzációra.

| (108) | Az Adriatica esetében az egykori Jugoszláviába és az Albániába vezető útvonalakon éves viszonylatban jelentős forgalomváltozások következtek be, a terület politikai helyzetének függvényében. Az éves támogatási összeg komoly változásait (utolsó sor) az olasz hatóságok a nettó működési költségeknek az Albániába és az egykori Jugoszláviába vezető útvonalakon tapasztalt ingadozásával magyarázták, figyelemmel arra, hogy a szolgáltatásokat a Balkán-félszigeten kialakult politikai helyzet függvényében időnként meg kellett szakítani. Emellett a Görögországgal való összeköttetések 2000-es megszüntetése is csökkentette a működési költségeket. A Tremiti-szigetekkel való part menti összeköttetések nettó működési költségei és éves támogatási szükségletei ezzel szemben 1992-től 2001-ig összességében stabilnak bizonyultak. |
| --- | --- |

(108)

Az Adriatica esetében az egykori Jugoszláviába és az Albániába vezető útvonalakon éves viszonylatban jelentős forgalomváltozások következtek be, a terület politikai helyzetének függvényében. Az éves támogatási összeg komoly változásait (utolsó sor) az olasz hatóságok a nettó működési költségeknek az Albániába és az egykori Jugoszláviába vezető útvonalakon tapasztalt ingadozásával magyarázták, figyelemmel arra, hogy a szolgáltatásokat a Balkán-félszigeten kialakult politikai helyzet függvényében időnként meg kellett szakítani. Emellett a Görögországgal való összeköttetések 2000-es megszüntetése is csökkentette a működési költségeket. A Tremiti-szigetekkel való part menti összeköttetések nettó működési költségei és éves támogatási szükségletei ezzel szemben 1992-től 2001-ig összességében stabilnak bizonyultak.

| (109) | A Saremar esetében az éves támogatás 1992 és 2001 közötti viszonylag stabil szintje a társaság által nyújtott szolgáltatások – elsősorban a Szardínia és a szomszédos szigetek közötti part menti összeköttetések – jellegzetességeit tükrözi, amelyek főként a helyi közösségek igényeit követték, és ezért a kereslet és a kínálat területén nem jelentkeztek olyan jelentősebb változások, amelyekhez igazodniuk kellett volna. A társaság által kínált szolgáltatások a járatsűrűségeket és a menetrendeket tekintve lényegében változatlanok maradtak azóta, hogy az eredeti szerződések hatályba léptek (26), és a vizsgált időszakban mindvégig gyakorlatilag változatlanok voltak. Ez a helyzet magyarázza a Saremar által kapott éves támogatás viszonylag stabil szintjét. |
| --- | --- |

(109)

A Saremar esetében az éves támogatás 1992 és 2001 közötti viszonylag stabil szintje a társaság által nyújtott szolgáltatások – elsősorban a Szardínia és a szomszédos szigetek közötti part menti összeköttetések – jellegzetességeit tükrözi, amelyek főként a helyi közösségek igényeit követték, és ezért a kereslet és a kínálat területén nem jelentkeztek olyan jelentősebb változások, amelyekhez igazodniuk kellett volna. A társaság által kínált szolgáltatások a járatsűrűségeket és a menetrendeket tekintve lényegében változatlanok maradtak azóta, hogy az eredeti szerződések hatályba léptek (26), és a vizsgált időszakban mindvégig gyakorlatilag változatlanok voltak. Ez a helyzet magyarázza a Saremar által kapott éves támogatás viszonylag stabil szintjét.

26

| (110) | A Toremar a Toscanai-szigetek felé működtetett helyi összeköttetéseket, amelyek esetében a kereslet és a kínálat kevéssé változott, ez indokolja a költségek viszonylagos állandóságát. Az állami társaság által 2000-ben kínált szolgáltatások a járatsűrűségek és a menetrendek tekintetében azonosak voltak az 1992. éviekkel (27), és a kereslet szezonális változásaitól függetlenül lényegében nem mutattak éven belüli ingadozást. Az éves támogatás szintje az évek során meglehetősen stabil volt. |
| --- | --- |

(110)

A Toremar a Toscanai-szigetek felé működtetett helyi összeköttetéseket, amelyek esetében a kereslet és a kínálat kevéssé változott, ez indokolja a költségek viszonylagos állandóságát. Az állami társaság által 2000-ben kínált szolgáltatások a járatsűrűségek és a menetrendek tekintetében azonosak voltak az 1992. éviekkel (27), és a kereslet szezonális változásaitól függetlenül lényegében nem mutattak éven belüli ingadozást. Az éves támogatás szintje az évek során meglehetősen stabil volt.

27

| (111) | A Siremar szolgáltatásai jellegüket tekintve hasonlóak voltak a Saremar és a Toremar kapcsán leírtakhoz: a szolgáltatások szintje a közszolgáltatási szerződés hatálybalépése után állandó volt, alig befolyásolták szezonális változások. A társaság működési költségeinek a bevételekhez képest magas szintje különösen a Szicília térségében lévő 14 sziget lakosainak mobilitási szükségleteit kielégíteni hivatott útvonalak számával volt magyarázható (18 menetrendi viszonylat). |
| --- | --- |

(111)

A Siremar szolgáltatásai jellegüket tekintve hasonlóak voltak a Saremar és a Toremar kapcsán leírtakhoz: a szolgáltatások szintje a közszolgáltatási szerződés hatálybalépése után állandó volt, alig befolyásolták szezonális változások. A társaság működési költségeinek a bevételekhez képest magas szintje különösen a Szicília térségében lévő 14 sziget lakosainak mobilitási szükségleteit kielégíteni hivatott útvonalak számával volt magyarázható (18 menetrendi viszonylat).

| (112) | A Caremar tekintetében elmondható, hogy a nyújtott szolgáltatások az állammal kötött szerződés hatálybalépésétől lényegében változatlanok voltak (28). A működési költségek emelkedésével párhuzamosan nőtt a működtetett útvonalakból származó bevétel is, ami lehetővé tette, hogy az éves támogatás szintje viszonylag stabil maradjon. |
| --- | --- |

(112)

A Caremar tekintetében elmondható, hogy a nyújtott szolgáltatások az állammal kötött szerződés hatálybalépésétől lényegében változatlanok voltak (28). A működési költségek emelkedésével párhuzamosan nőtt a működtetett útvonalakból származó bevétel is, ami lehetővé tette, hogy az éves támogatás szintje viszonylag stabil maradjon.

28

2.2.4.2.   Kompenzáció a 2005. évi határozat megsemmisítése után

Kompenzáció a 2005. évi határozat megsemmisítése után

| (113) | A 2005. évi határozat megsemmisítését követően Olaszország kiegészítette a regionális társaságok által a 2002 és 2008 közötti időszakban kapott támogatásra vonatkozó információkat. Ezen belül tájékoztatást adott különösen i. a közszolgáltatási útvonalak működtetése során felmerülő költségekről; ii. a szolgáltatások működtetése során keletkezett nettó veszteségről; iii. a befektetett tőke megtérülésének abszolút összegeiről; valamint iv. a társaságoknak nyújtott éves támogatási összegekről. |
| --- | --- |

(113)

A 2005. évi határozat megsemmisítését követően Olaszország kiegészítette a regionális társaságok által a 2002 és 2008 közötti időszakban kapott támogatásra vonatkozó információkat. Ezen belül tájékoztatást adott különösen i. a közszolgáltatási útvonalak működtetése során felmerülő költségekről; ii. a szolgáltatások működtetése során keletkezett nettó veszteségről; iii. a befektetett tőke megtérülésének abszolút összegeiről; valamint iv. a társaságoknak nyújtott éves támogatási összegekről.

| (114) | Olaszország továbbá a 2012 júniusában a Bizottsággal közösen tartott megbeszélésen megerősítette, hogy a kompenzáció kiszámításához figyelembe vett költségelemek 1991 óta változatlanok voltak. |
| --- | --- |

(114)

Olaszország továbbá a 2012 júniusában a Bizottsággal közösen tartott megbeszélésen megerősítette, hogy a kompenzáció kiszámításához figyelembe vett költségelemek 1991 óta változatlanok voltak.

| (115) | A rendelkezésre bocsátott adatok (ezer EUR): |
| --- | --- |

(115)

A rendelkezésre bocsátott adatok (ezer EUR):

Adriatica

Adriatica

| Tárgyév | (A) Összköltség | (B) Működési bevétel | (C) Nettó nyereség (B-A) | A befektetett tőke hozama | Az éves támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 100 412,0 | 76 199,0 | - 24 213,0 | 2 533,0 | 26 746,0 |
| 2003 | 107 741,0 | 81 396,0 | - 26 345,0 | 1 958,0 | 28 303,0 |
| 2004 (29) | 69 465,0 | 57 198,0 | - 12 267,0 | n.a. | n.a. |
| 2005 | 66 261,0 | 56 959,0 | - 9 302,0 | n.a. | n.a. |
| 2006 | 53 040,0 | 55 405,0 | 2 365,0 | n.a. | n.a. |
| 2007 | 55 489,0 | 59 626,0 | 4 137,0 | n.a. | n.a. |
| 2008 | 62 751,0 | 61 069,0 | - 1 682,0 | n.a. | n.a. |

Tárgyév

(A) Összköltség

(B) Működési bevétel

(C) Nettó nyereség (B-A)

A befektetett tőke hozama

Az éves támogatás összege

2002

100 412,0

76 199,0

- 24 213,0

2 533,0

26 746,0

2003

107 741,0

81 396,0

- 26 345,0

1 958,0

28 303,0

2004 (29)

29

69 465,0

57 198,0

- 12 267,0

n.a.

n.a.

2005

66 261,0

56 959,0

- 9 302,0

n.a.

n.a.

2006

53 040,0

55 405,0

2 365,0

n.a.

n.a.

2007

55 489,0

59 626,0

4 137,0

n.a.

n.a.

2008

62 751,0

61 069,0

- 1 682,0

n.a.

n.a.

Saremar

Saremar

| Tárgyév | (A) Összköltség | (B) Működési bevétel | (C) Nettó nyereség (B-A) | A befektetett tőke hozama | Az éves támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 20 393,0 | 7 026,0 | - 13 367,0 | 604,0 | 13 971,0 |
| 2003 | 20 292,0 | 6 992,0 | - 13 300,0 | 649,0 | 13 949,0 |
| 2004 | 21 387,0 | 6 910,0 | - 14 477,0 | 709,0 | 15 186,0 |
| 2005 | 22 146,0 | 7 290,0 | - 14 856,0 | 679,0 | 15 535,0 |
| 2006 | 22 663,0 | 8 161,0 | - 14 502,0 | 801,0 | 15 303,0 |
| 2007 | 21 240,0 | 8 078,0 | - 13 162,0 | 893,0 | 14 055,0 |
| 2008 | 21 526,0 | 8 138,0 | - 13 388,0 | 855,0 | 14 243,0 |

Tárgyév

(A) Összköltség

(B) Működési bevétel

(C) Nettó nyereség (B-A)

A befektetett tőke hozama

Az éves támogatás összege

2002

20 393,0

7 026,0

- 13 367,0

604,0

13 971,0

2003

20 292,0

6 992,0

- 13 300,0

649,0

13 949,0

2004

21 387,0

6 910,0

- 14 477,0

709,0

15 186,0

2005

22 146,0

7 290,0

- 14 856,0

679,0

15 535,0

2006

22 663,0

8 161,0

- 14 502,0

801,0

15 303,0

2007

21 240,0

8 078,0

- 13 162,0

893,0

14 055,0

2008

21 526,0

8 138,0

- 13 388,0

855,0

14 243,0

Toremar

Toremar

| Tárgyév | (A) Összköltség | (B) Működési bevétel | (C) Nettó nyereség (B-A) | A befektetett tőke hozama | Az éves támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 27 774,0 | 18 164,0 | - 9 610,0 | 1 448,0 | 11 058,0 |
| 2003 | 30 571,0 | 18 559,0 | - 12 012,0 | 1 399,0 | 13 411,0 |
| 2004 | 32 920,0 | 18 277,0 | - 14 643,0 | 1 300,0 | 15 943,0 |
| 2005 | 34 889,0 | 17 583,0 | - 17 306,0 | 1 261,0 | 18 567,0 |
| 2006 | 37 355,0 | 21 364,0 | - 15 991,0 | 1 597,0 | 17 588,0 |
| 2007 | 36 880,0 | 22 621,0 | - 14 259,0 | 1 691,0 | 15 950,0 |
| 2008 | 35 981,0 | 24 280,0 | - 11 701,0 | 1 699,0 | 13 400,0 |

Tárgyév

(A) Összköltség

(B) Működési bevétel

(C) Nettó nyereség (B-A)

A befektetett tőke hozama

Az éves támogatás összege

2002

27 774,0

18 164,0

- 9 610,0

1 448,0

11 058,0

2003

30 571,0

18 559,0

- 12 012,0

1 399,0

13 411,0

2004

32 920,0

18 277,0

- 14 643,0

1 300,0

15 943,0

2005

34 889,0

17 583,0

- 17 306,0

1 261,0

18 567,0

2006

37 355,0

21 364,0

- 15 991,0

1 597,0

17 588,0

2007

36 880,0

22 621,0

- 14 259,0

1 691,0

15 950,0

2008

35 981,0

24 280,0

- 11 701,0

1 699,0

13 400,0

Siremar

Siremar

| Tárgyév | (A) Összköltség | (B) Működési bevétel | (C) Nettó nyereség (B-A) | A befektetett tőke hozama | Az éves támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 62 540,0 | 23 951,0 | - 38 589,0 | 1 750,0 | 40 339,0 |
| 2003 | 65 845,0 | 22 349,0 | - 43 496,0 | 1 743,0 | 45 239,0 |
| 2004 | 66 288,0 | 23 283,0 | - 43 005,0 | 1 935,0 | 44 940,0 |
| 2005 | 85 183,0 | 22 011,0 | - 63 172,0 | 1 907,0 | 65 079,0 |
| 2006 | 94 096,0 | 23 198,0 | - 70 898,0 | 1 935,0 | 72 833,0 |
| 2007 | 90 501,0 | 22 585,0 | - 67 916,0 | 2 092,0 | 70 008,0 |
| 2008 | 96 842,0 | 23 448,0 | - 73 394,0 | 2 060,0 | 75 454,0 |

Tárgyév

(A) Összköltség

(B) Működési bevétel

(C) Nettó nyereség (B-A)

A befektetett tőke hozama

Az éves támogatás összege

2002

62 540,0

23 951,0

- 38 589,0

1 750,0

40 339,0

2003

65 845,0

22 349,0

- 43 496,0

1 743,0

45 239,0

2004

66 288,0

23 283,0

- 43 005,0

1 935,0

44 940,0

2005

85 183,0

22 011,0

- 63 172,0

1 907,0

65 079,0

2006

94 096,0

23 198,0

- 70 898,0

1 935,0

72 833,0

2007

90 501,0

22 585,0

- 67 916,0

2 092,0

70 008,0

2008

96 842,0

23 448,0

- 73 394,0

2 060,0

75 454,0

Caremar

Caremar

| Tárgyév | (A) Összköltség | (B) Működési bevétel | (C) Nettó nyereség (B-A) | A befektetett tőke hozama | Az éves támogatás összege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 41 931,0 | 17 850,0 | - 24 081,0 | 1 654,0 | 25 735,0 |
| 2003 | 47 568,0 | 21 257,0 | - 26 311,0 | 1 556,0 | 27 867,0 |
| 2004 | 49 847,0 | 20 178,0 | - 29 669,0 | 1 438,0 | 31 107,0 |
| 2005 | 55 910,0 | 21 380,0 | - 34 530,0 | 1 391,0 | 35 921,0 |
| 2006 | 59 859,0 | 25 600,0 | - 34 259,0 | 1 863,0 | 36 122,0 |
| 2007 | 59 618,0 | 26 565,0 | - 33 053,0 | 1 895,0 | 34 948,0 |
| 2008 | 61 481,0 | 28 065,0 | - 33 416,0 | 1 874,0 | 35 290,0 |

Tárgyév

(A) Összköltség

(B) Működési bevétel

(C) Nettó nyereség (B-A)

A befektetett tőke hozama

Az éves támogatás összege

2002

41 931,0

17 850,0

- 24 081,0

1 654,0

25 735,0

2003

47 568,0

21 257,0

- 26 311,0

1 556,0

27 867,0

2004

49 847,0

20 178,0

- 29 669,0

1 438,0

31 107,0

2005

55 910,0

21 380,0

- 34 530,0

1 391,0

35 921,0

2006

59 859,0

25 600,0

- 34 259,0

1 863,0

36 122,0

2007

59 618,0

26 565,0

- 33 053,0

1 895,0

34 948,0

2008

61 481,0

28 065,0

- 33 416,0

1 874,0

35 290,0

| (116) | Az olasz hatóságok szerint a regionális társaságok egyes költségelemeinek időbeli alakulását főként külső tényezők határozták meg, mint az infláció és a kamatlábak alakulása, amelyek nemcsak a piaci árakra hatottak ki, hanem a befektetett tőke megtérülésének várható mértékére is. A fenti mérték kiszámításához a banki kamatlábakat és a tengerészeti hitelek átlagos hitelkamatlábait vették figyelembe. |
| --- | --- |

(116)

Az olasz hatóságok szerint a regionális társaságok egyes költségelemeinek időbeli alakulását főként külső tényezők határozták meg, mint az infláció és a kamatlábak alakulása, amelyek nemcsak a piaci árakra hatottak ki, hanem a befektetett tőke megtérülésének várható mértékére is. A fenti mérték kiszámításához a banki kamatlábakat és a tengerészeti hitelek átlagos hitelkamatlábait vették figyelembe.

| (117) | A befektetett tőke megtérülésének arányával kapcsolatban Olaszország a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a 2002 és 2003 között elfogadott mértékeket, azonban ezeket a 2004–2008 közötti időszak esetében nem tudta benyújtani.










  Tárgyév | Adriatica | Saremar | Toremar | Siremar | Caremar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1,80 % | 5,80 % | 6,10 % | 3,90 % | 5,70 % |
| 2003 | 1,70 % | 12,20 % | 6,80 % | 3,40 % | 6,00 % |

(117)

A befektetett tőke megtérülésének arányával kapcsolatban Olaszország a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a 2002 és 2003 között elfogadott mértékeket, azonban ezeket a 2004–2008 közötti időszak esetében nem tudta benyújtani.

Tárgyév

Adriatica

Saremar

Toremar

Siremar

Caremar

2002

1,80 %

5,80 %

6,10 %

3,90 %

5,70 %

2003

1,70 %

12,20 %

6,80 %

3,40 %

6,00 %

| (118) | Olaszország emellett a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a Tirrenia útvonalankénti könyvelését 2004-től kezdve annak érdekében, hogy azonosítsa a társaságnál a korábban az Adriatica által kiszolgált nemzeti/nemzetközi útvonalak működtetésével kapcsolatban felmerült költségeket. Hangsúlyozta mindazonáltal, hogy ezeket az értékeket az egyes útvonalakon felmerült tényleges értékek becsléseként kell tekinteni, mivel a figyelembe vett egyes költségelemek nem bonthatók le útvonalakra. |
| --- | --- |

(118)

Olaszország emellett a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a Tirrenia útvonalankénti könyvelését 2004-től kezdve annak érdekében, hogy azonosítsa a társaságnál a korábban az Adriatica által kiszolgált nemzeti/nemzetközi útvonalak működtetésével kapcsolatban felmerült költségeket. Hangsúlyozta mindazonáltal, hogy ezeket az értékeket az egyes útvonalakon felmerült tényleges értékek becsléseként kell tekinteni, mivel a figyelembe vett egyes költségelemek nem bonthatók le útvonalakra.

| (119) | Ezen információk alapján a Tirrenia eredményei (EUR-ban) a korábban az Adriatica által működtetett nemzetközi útvonalakon az alábbiak szerint alakultak:









  Tárgyév | Ancona–Durrës | Ancona–Bar | Bari–Durrës | Ancona–Split |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | - 3 267 000 | -  653 000 | 4 041 000 | - 3 021 000 |
| 2005 | n.a. | n.a. | 3 701 256 | - 4 249 739 |
| 2006 | n.a. | n.a. | 5 503 024 | -  145 514 |
| 2007 | n.a. | n.a. | 7 119 285 | n.a. |
| 2008 | n.a. | n.a. | 4 308 702 | n.a. |

(119)

Ezen információk alapján a Tirrenia eredményei (EUR-ban) a korábban az Adriatica által működtetett nemzetközi útvonalakon az alábbiak szerint alakultak:

Tárgyév

Ancona–Durrës

Ancona–Bar

Bari–Durrës

Ancona–Split

2004

- 3 267 000

-  653 000

4 041 000

- 3 021 000

2005

n.a.

n.a.

3 701 256

- 4 249 739

2006

n.a.

n.a.

5 503 024

-  145 514

2007

n.a.

n.a.

7 119 285

n.a.

2008

n.a.

n.a.

4 308 702

n.a.

2.2.5.   Az ötéves tervekben és az üzleti tervben szereplő beruházások

Az ötéves tervekben és az üzleti tervben szereplő beruházások

| (120) | Az útvonalakon – melyeken biztosítani kellett az összeköttetést – és a hozzájuk tartozó járatsűrűségeken kívül az ötéves tervek szabályozták azokat a beruházásokat is, amelyeket a kedvezményezettek az adott időszakban meg kívántak valósítani, hogy biztosíthassák az adott útvonalakon a szolgáltatást. A vizsgálati szakaszban a Bizottság különösen arról próbált megbizonyosodni, hogy az éves támogatás kalkulációjához milyen módon könyvelték el a hajók beszerzési és amortizációs költségeit. |
| --- | --- |

(120)

Az útvonalakon – melyeken biztosítani kellett az összeköttetést – és a hozzájuk tartozó járatsűrűségeken kívül az ötéves tervek szabályozták azokat a beruházásokat is, amelyeket a kedvezményezettek az adott időszakban meg kívántak valósítani, hogy biztosíthassák az adott útvonalakon a szolgáltatást. A vizsgálati szakaszban a Bizottság különösen arról próbált megbizonyosodni, hogy az éves támogatás kalkulációjához milyen módon könyvelték el a hajók beszerzési és amortizációs költségeit.

| (121) | A Bizottság ugyanígy meg kívánta vizsgálni, hogy a kiegészítő beruházások, melyeket a korábbi Tirrenia-csoport regionális társaságainak javára az 1999–2002 közötti időszakra a Tirrenia által 1999 márciusában elfogadott ipari terv irányzott elő, nem tartalmaztak-e valamilyen támogatási elemet. Az üzleti terv fő célkitűzései a következők voltak:






  a) | lehetővé tenni a társaságok számára, hogy alkalmazkodhassanak a part menti hajózás olasz piacának annak liberalizációját követően (1999. január 1.) megváltozott feltételeihez, és hogy előkészülhessenek az állammal kötött eredeti szerződések 2008. évi lejáratára; |
| --- | --- | --- |

(121)

A Bizottság ugyanígy meg kívánta vizsgálni, hogy a kiegészítő beruházások, melyeket a korábbi Tirrenia-csoport regionális társaságainak javára az 1999–2002 közötti időszakra a Tirrenia által 1999 márciusában elfogadott ipari terv irányzott elő, nem tartalmaztak-e valamilyen támogatási elemet. Az üzleti terv fő célkitűzései a következők voltak:

a)

lehetővé tenni a társaságok számára, hogy alkalmazkodhassanak a part menti hajózás olasz piacának annak liberalizációját követően (1999. január 1.) megváltozott feltételeihez, és hogy előkészülhessenek az állammal kötött eredeti szerződések 2008. évi lejáratára;

| b) | csökkenteni a fenti eredeti szerződések értelmében nyújtott szolgáltatások költségeit; |
| --- | --- |

b)

csökkenteni a fenti eredeti szerződések értelmében nyújtott szolgáltatások költségeit;

| c) | támogatni a csoport fejlődését és kiaknázni a rendelkezésre álló forrásokat; |
| --- | --- |

c)

támogatni a csoport fejlődését és kiaknázni a rendelkezésre álló forrásokat;

| d) | megteremteni a feltételeket a társaságok privatizációjához. |
| --- | --- |

d)

megteremteni a feltételeket a társaságok privatizációjához.

| (122) | Az üzleti terv különösen az eredeti szerződések által előirányzott szolgáltatásokhoz szükséges beruházásokat irányozta elő, amely alatt a régi járművek leszerelését, a csoporton belül egyéb járművek áthelyezését és összesen 700 milliárd ITL (körülbelül 361,5 millió EUR) (30) összegű új beruházásokat kell érteni. |
| --- | --- |

(122)

Az üzleti terv különösen az eredeti szerződések által előirányzott szolgáltatásokhoz szükséges beruházásokat irányozta elő, amely alatt a régi járművek leszerelését, a csoporton belül egyéb járművek áthelyezését és összesen 700 milliárd ITL (körülbelül 361,5 millió EUR) (30) összegű új beruházásokat kell érteni.

30

2.3.   Kedvezményes adórendszer

Kedvezményes adórendszer

| (123) | Az 1995. október 26-i 504. sz. törvényerejű rendelet a hajózáshoz üzemanyagként használt ásványolajakra kedvezményes adórendszert vezetett be. A fenti rendelet 63. cikkének (3) bekezdése értelmében a fogyasztási adók csökkentését a fedélzeten felhasznált kenőolajakra alkalmazták. |
| --- | --- |

(123)

Az 1995. október 26-i 504. sz. törvényerejű rendelet a hajózáshoz üzemanyagként használt ásványolajakra kedvezményes adórendszert vezetett be. A fenti rendelet 63. cikkének (3) bekezdése értelmében a fogyasztási adók csökkentését a fedélzeten felhasznált kenőolajakra alkalmazták.

| (124) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki ezen adókedvezmény alkalmazási módjával kapcsolatban a karbantartási munkák elvégzésére váró, olasz kikötőkben állomásozó hajók esetében. A Bizottság meg kívánt győződni arról, hogy ez az intézkedés nincs-e megkülönböztető hatással más tengerhajózási vállalkozásokra nézve, amelyeknek a hajói ugyanilyen helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(124)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki ezen adókedvezmény alkalmazási módjával kapcsolatban a karbantartási munkák elvégzésére váró, olasz kikötőkben állomásozó hajók esetében. A Bizottság meg kívánt győződni arról, hogy ez az intézkedés nincs-e megkülönböztető hatással más tengerhajózási vállalkozásokra nézve, amelyeknek a hajói ugyanilyen helyzetben vannak.

3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

3.1.   A 2005. évi határozat elfogadását megelőző észrevételek

A 2005. évi határozat elfogadását megelőző észrevételek

3.1.1.   A Tirrenia-csoport társaságainak észrevételei

A Tirrenia-csoport társaságainak észrevételei

| (125) | 1999. november 22-i levelükkel a Tirrenia-csoport társaságai benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiket. A vállalatok elsősorban az eredeti szerződések alapján nyújtott kompenzációknak tulajdonított „új támogatások” minősítést vitatták, és – következésképpen – a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat megalapozottságát. Az érintettek pontosabban azt állították, hogy a Bizottságnak jó ideje tudomása volt a közszolgáltatási kompenzációs rendszer létezéséről, és soha nem tett ellenvetést velük szemben. Továbbá azt állították, hogy az állami társaságoknak juttatott éves kompenzációk összege szigorúan arányban állt a közszolgáltatási kötelezettségekkel járó pótlólagos nettó költségekkel, és azokra korlátozódott. Ezért úgy vélték, hogy a piacon jelenlévő többi vállalkozóval szemben ez a juttatás nem képezte a verseny akadályát. |
| --- | --- |

(125)

1999. november 22-i levelükkel a Tirrenia-csoport társaságai benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiket. A vállalatok elsősorban az eredeti szerződések alapján nyújtott kompenzációknak tulajdonított „új támogatások” minősítést vitatták, és – következésképpen – a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat megalapozottságát. Az érintettek pontosabban azt állították, hogy a Bizottságnak jó ideje tudomása volt a közszolgáltatási kompenzációs rendszer létezéséről, és soha nem tett ellenvetést velük szemben. Továbbá azt állították, hogy az állami társaságoknak juttatott éves kompenzációk összege szigorúan arányban állt a közszolgáltatási kötelezettségekkel járó pótlólagos nettó költségekkel, és azokra korlátozódott. Ezért úgy vélték, hogy a piacon jelenlévő többi vállalkozóval szemben ez a juttatás nem képezte a verseny akadályát.

| (126) | Ezzel egyidejűleg a Tirrenia, az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése értelmében a határozat megsemmisítésére irányuló keresetet nyújtott be a Törvényszékhez (lásd továbbá az (5) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(126)

Ezzel egyidejűleg a Tirrenia, az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése értelmében a határozat megsemmisítésére irányuló keresetet nyújtott be a Törvényszékhez (lásd továbbá az (5) preambulumbekezdést).

3.1.2.   Magánvállalkozók észrevételei

Magánvállalkozók észrevételei

| (127) | A Bizottság a Caremar, a Saremar és a Toremar által kiszolgált számos útvonalon működő konkurens magánvállalkozóktól kapott észrevételeket. Ezek az alábbiak szerint foglalhatók össze:






  a) | a Tirrenia-csoport társaságai azokon az útvonalakon, melyekre a magánvállalkozók konkurenciája összpontosult, agresszív kereskedelempolitikát folytattak, melyet olyan dömpingárak, árengedmények és halasztott fizetések jellemeztek, amelyekre az állami támogatások hiányában nem lehetett magyarázatot találni; |
| --- | --- | --- |

(127)

A Bizottság a Caremar, a Saremar és a Toremar által kiszolgált számos útvonalon működő konkurens magánvállalkozóktól kapott észrevételeket. Ezek az alábbiak szerint foglalhatók össze:

a)

a Tirrenia-csoport társaságai azokon az útvonalakon, melyekre a magánvállalkozók konkurenciája összpontosult, agresszív kereskedelempolitikát folytattak, melyet olyan dömpingárak, árengedmények és halasztott fizetések jellemeztek, amelyekre az állami támogatások hiányában nem lehetett magyarázatot találni;

| b) | a közszolgáltatási kötelezettségek hiányában voltak az átláthatóságnak, és a Tirrenia-csoport társaságainak nyújtott azon lehetőség, hogy változtathattak a rájuk háruló kötelezettségek terjedelmén, különös tekintettel a kiszolgálandó útszakaszokra, a figyelembe veendő menetrendre és járatsűrűségekre, ellentétes volt a közszolgáltatási kötelezettségek jellegével; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatási kötelezettségek hiányában voltak az átláthatóságnak, és a Tirrenia-csoport társaságainak nyújtott azon lehetőség, hogy változtathattak a rájuk háruló kötelezettségek terjedelmén, különös tekintettel a kiszolgálandó útszakaszokra, a figyelembe veendő menetrendre és járatsűrűségekre, ellentétes volt a közszolgáltatási kötelezettségek jellegével;

| c) | a Tirrenia-csoport társaságai által kiszolgált néhány útvonalon a magánvállalkozások által kínált szolgáltatásokat figyelembe véve meglehetősen vitathatónak látszott a közszolgáltatás nyújtásának szükségessége; |
| --- | --- |

c)

a Tirrenia-csoport társaságai által kiszolgált néhány útvonalon a magánvállalkozások által kínált szolgáltatásokat figyelembe véve meglehetősen vitathatónak látszott a közszolgáltatás nyújtásának szükségessége;

| d) | az 1995 óta végzett vagy az üzleti terv által előirányzott beruházások finanszírozási módjai tartalmaztak támogatási elemeket, különös tekintettel a Tirrenia-csoport vállalatai számára engedélyezett kedvezőbb bankhitelfelvételi feltételekre; |
| --- | --- |

d)

az 1995 óta végzett vagy az üzleti terv által előirányzott beruházások finanszírozási módjai tartalmaztak támogatási elemeket, különös tekintettel a Tirrenia-csoport vállalatai számára engedélyezett kedvezőbb bankhitelfelvételi feltételekre;

| e) | a Tirrenia-csoport vállalatai az olasz kikötőkben állomásozó hajóik által felhasznált ásványolajakra kedvezményes adóelbánásban részesültek. |
| --- | --- |

e)

a Tirrenia-csoport vállalatai az olasz kikötőkben állomásozó hajóik által felhasznált ásványolajakra kedvezményes adóelbánásban részesültek.

3.2.   A 2005. évi határozat megsemmisítését követő észrevételek

A 2005. évi határozat megsemmisítését követő észrevételek

| (128) | A 2005. évi határozat Törvényszék általi megsemmisítését követően a Bizottság felszólította az eljárásban érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett megsemmisítéssel és annak következményeivel kapcsolatban (lásd továbbá az 1.3. szakaszt). |
| --- | --- |

(128)

A 2005. évi határozat Törvényszék általi megsemmisítését követően a Bizottság felszólította az eljárásban érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett megsemmisítéssel és annak következményeivel kapcsolatban (lásd továbbá az 1.3. szakaszt).

| (129) | A Bizottság csak a vizsgálat tárgyát képező intézkedések kedvezményezettjeitől kapott észrevételeket. Ők lényegében kijelentették, hogy a Bizottságnak valamennyi releváns ténybeli és jogi elemet figyelembe kellene vennie, beleértve a bírósági eljárások tekintetében a kérelmezők által benyújtott további jogalapokat, és megállapították, hogy a szóban forgó intézkedések:






  a) | nem minősülnek támogatásnak; vagy |
| --- | --- | --- |

(129)

A Bizottság csak a vizsgálat tárgyát képező intézkedések kedvezményezettjeitől kapott észrevételeket. Ők lényegében kijelentették, hogy a Bizottságnak valamennyi releváns ténybeli és jogi elemet figyelembe kellene vennie, beleértve a bírósági eljárások tekintetében a kérelmezők által benyújtott további jogalapokat, és megállapították, hogy a szóban forgó intézkedések:

a)

nem minősülnek támogatásnak; vagy

| b) | létező támogatásnak minősülnek, mivel az olaszországi tengerhajózási közszolgáltatási rendszer i. már az EK-Szerződés hatálybalépése előtt fennállt, ii. az Európai Bizottság implicit vagy explicit engedélyétől függött (31), és iii. megelőzte a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépését. |
| --- | --- |

b)

létező támogatásnak minősülnek, mivel az olaszországi tengerhajózási közszolgáltatási rendszer i. már az EK-Szerződés hatálybalépése előtt fennállt, ii. az Európai Bizottság implicit vagy explicit engedélyétől függött (31), és iii. megelőzte a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépését.

31

4.   AZ OLASZ HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

AZ OLASZ HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A 2005. évi határozat elfogadását megelőző észrevételek

A 2005. évi határozat elfogadását megelőző észrevételek

4.1.1.   A közszolgáltatási kötelezettségek tekintetében fizetett támogatások

A közszolgáltatási kötelezettségek tekintetében fizetett támogatások

| (130) | 1999. szeptember 29-i levelükkel az olasz hatóságok megküldték észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. Megítélésük szerint a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkében lehetővé tette a Tirrenia-csoport egyes társaságaival kötött eredeti szerződések számára, hogy a lejárati időpontig, azaz 2008 végéig teljes hatállyal érvényesülhessenek. Következésképpen az eredeti szerződésekből származó közszolgáltatási kötelezettségek rendszerét az eljárás megindításáról szóló határozat nem kérdőjelezhette meg. |
| --- | --- |

(130)

1999. szeptember 29-i levelükkel az olasz hatóságok megküldték észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. Megítélésük szerint a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkében lehetővé tette a Tirrenia-csoport egyes társaságaival kötött eredeti szerződések számára, hogy a lejárati időpontig, azaz 2008 végéig teljes hatállyal érvényesülhessenek. Következésképpen az eredeti szerződésekből származó közszolgáltatási kötelezettségek rendszerét az eljárás megindításáról szóló határozat nem kérdőjelezhette meg.

| (131) | Az olasz hatóságok továbbá vitatták a vizsgált támogatásoknak az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti „új támogatásoknak” való minősítését, és azt, hogy a part menti hajózás olasz piacának megnyitását (1999. január 1.) megelőzően hatást gyakorolhattak a tagállamok közti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(131)

Az olasz hatóságok továbbá vitatták a vizsgált támogatásoknak az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti „új támogatásoknak” való minősítését, és azt, hogy a part menti hajózás olasz piacának megnyitását (1999. január 1.) megelőzően hatást gyakorolhattak a tagállamok közti kereskedelemre.

| (132) | Ezen általános jellegű észrevételektől eltekintve az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a Tirrenia-csoport társaságai által kiszolgált útvonalakon a magánvállalkozók jelenléte gyakran új és részleges jelenség volt, mivel az útszakaszok korlátozott számára szorítkozott és a nyári évszakra összpontosult. Az éves kompenzáció számítási módszere továbbá, mely a tél során felhalmozódó veszteségekből a nyár folyamán realizált bevételek levonásából áll, hozzájárult ahhoz, hogy a kompenzáció mértéke a szükséges minimális mértékre korlátozódjon. |
| --- | --- |

(132)

Ezen általános jellegű észrevételektől eltekintve az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a Tirrenia-csoport társaságai által kiszolgált útvonalakon a magánvállalkozók jelenléte gyakran új és részleges jelenség volt, mivel az útszakaszok korlátozott számára szorítkozott és a nyári évszakra összpontosult. Az éves kompenzáció számítási módszere továbbá, mely a tél során felhalmozódó veszteségekből a nyár folyamán realizált bevételek levonásából áll, hozzájárult ahhoz, hogy a kompenzáció mértéke a szükséges minimális mértékre korlátozódjon.

| (133) | Következésképpen az olasz hatóságok szerint a kompenzáció szükséges volt és szigorúan azokhoz a közszolgáltatási kötelezettségekhez arányult, amelyek meghatározása a tagállam hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(133)

Következésképpen az olasz hatóságok szerint a kompenzáció szükséges volt és szigorúan azokhoz a közszolgáltatási kötelezettségekhez arányult, amelyek meghatározása a tagállam hatáskörébe tartozik.

| (134) | A versenyre vonatkozó szabályok megsértését illetően, melyért az Olaszország és Görögország közti útvonalakon az Adriatica felelőssé vált, az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a Bizottság erről a kihágásról szóló határozata akkor nem végleges jellegű volt. Szerintük a két eljárás egymástól független, a támogatásokat nem használták versenyellenes magatartások finanszírozására, az összeegyeztethetetlenség kijelentése egyenlő lenne egy új szankcióval, és egy esetleges visszafizetés veszélyeztetné az Adriatica társaság egyensúlyát, valamint a privatizációs folyamatot. |
| --- | --- |

(134)

A versenyre vonatkozó szabályok megsértését illetően, melyért az Olaszország és Görögország közti útvonalakon az Adriatica felelőssé vált, az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a Bizottság erről a kihágásról szóló határozata akkor nem végleges jellegű volt. Szerintük a két eljárás egymástól független, a támogatásokat nem használták versenyellenes magatartások finanszírozására, az összeegyeztethetetlenség kijelentése egyenlő lenne egy új szankcióval, és egy esetleges visszafizetés veszélyeztetné az Adriatica társaság egyensúlyát, valamint a privatizációs folyamatot.

4.1.2.   Az üzleti tervben szereplő beruházások

Az üzleti tervben szereplő beruházások

| (135) | Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy az üzleti terv által előirányzott beruházásoknak az volt a céljuk, hogy a magas minőségi színvonal megtartása mellett csökkentsék a szolgáltatás költségeit. Továbbá szerintük azok a módszerek, melyekkel a tervezett intézkedéseket finanszírozták, nem tartalmaztak semmilyen támogatási elemet, mivel az ilyen finanszírozás részben az érintett vállalatok saját forrásaiból, részben a normál piaci feltételekkel felvett banki kölcsönökből származott. |
| --- | --- |

(135)

Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy az üzleti terv által előirányzott beruházásoknak az volt a céljuk, hogy a magas minőségi színvonal megtartása mellett csökkentsék a szolgáltatás költségeit. Továbbá szerintük azok a módszerek, melyekkel a tervezett intézkedéseket finanszírozták, nem tartalmaztak semmilyen támogatási elemet, mivel az ilyen finanszírozás részben az érintett vállalatok saját forrásaiból, részben a normál piaci feltételekkel felvett banki kölcsönökből származott.

4.1.3.   Kedvezményes adórendszer

Kedvezményes adórendszer

| (136) | Az olasz hatóságok pontosították azt a szabályozó keretet, mely a hajózási célú üzemanyagokként hasznosított ásványi olajak után fizetendő adókat szabályozta. A Bizottsághoz eljuttatott információkból következett, hogy az 504/1995 sz. törvényerejű rendelet alapján 1996. március 2-án kibocsátott általános alkalmazású határozattal a törvényerejű rendelet által előirányzott adókedvezményt kiterjesztették a karbantartási munkák miatt kikötőben veszteglő teljes flotta által felhasznált üzem- és kenőanyagokra. |
| --- | --- |

(136)

Az olasz hatóságok pontosították azt a szabályozó keretet, mely a hajózási célú üzemanyagokként hasznosított ásványi olajak után fizetendő adókat szabályozta. A Bizottsághoz eljuttatott információkból következett, hogy az 504/1995 sz. törvényerejű rendelet alapján 1996. március 2-án kibocsátott általános alkalmazású határozattal a törvényerejű rendelet által előirányzott adókedvezményt kiterjesztették a karbantartási munkák miatt kikötőben veszteglő teljes flotta által felhasznált üzem- és kenőanyagokra.

| (137) | Ezzel egyidejűleg, ahogyan az (5) preambulumbekezdésben szerepel, Olaszország a Törvényszékhez benyújtott keresettel megtámadta az eljárás megindításáról szóló határozat azon részét, mely a támogatások nyújtásának felfüggesztéséről rendelkezett. |
| --- | --- |

(137)

Ezzel egyidejűleg, ahogyan az (5) preambulumbekezdésben szerepel, Olaszország a Törvényszékhez benyújtott keresettel megtámadta az eljárás megindításáról szóló határozat azon részét, mely a támogatások nyújtásának felfüggesztéséről rendelkezett.

4.2.   A 2005. évi határozat megsemmisítését követő észrevételek

A 2005. évi határozat megsemmisítését követő észrevételek

| (138) | 2010 áprilisában a Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be észrevételeiket a 2005. évi határozat Törvényszék általi megsemmisítésével kapcsolatban, és egyértelműsítsék az Adriatica és a Saremar által működtetett nemzetközi útvonalakkal kapcsolatos egyes tényezőket. A Bizottság emellett a konkrét útvonalak működtetéséért járó kompenzációs mechanizmus részletes ismertetését kérte, beleértve a kompenzáció és a befektetett tőke megtérülésének kiszámítására irányuló módszer valamennyi későbbi módosítását. |
| --- | --- |

(138)

2010 áprilisában a Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy nyújtsák be észrevételeiket a 2005. évi határozat Törvényszék általi megsemmisítésével kapcsolatban, és egyértelműsítsék az Adriatica és a Saremar által működtetett nemzetközi útvonalakkal kapcsolatos egyes tényezőket. A Bizottság emellett a konkrét útvonalak működtetéséért járó kompenzációs mechanizmus részletes ismertetését kérte, beleértve a kompenzáció és a befektetett tőke megtérülésének kiszámítására irányuló módszer valamennyi későbbi módosítását.

| (139) | Az olasz hatóságok ismételten kijelentették, hogy a kérdéses intézkedéseket létező támogatásnak kell minősíteni, ahogyan azt már kijelentették és bizonyították a hivatalos vizsgálati eljárás keretében. Állításuk szerint mind az odaítélési kritériumokat, mind pedig a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért nyújtott kompenzáció kiszámításának módjait a 2081/1936. számú rendelet, amelyet a későbbiekben a 684/1974. számú törvény hatályon kívül helyezett, és a 2082/1936. számú rendelet szabályozta. A 2081/1936. számú rendelet 2. cikke létrehozta a nemzeti érdekű útvonalakat, és a 6. cikk meghatározta, hogy a társaságoknál az útvonalak működtetése során felmerült további költségeket az állam húszéves megállapodások keretében fedezné. |
| --- | --- |

(139)

Az olasz hatóságok ismételten kijelentették, hogy a kérdéses intézkedéseket létező támogatásnak kell minősíteni, ahogyan azt már kijelentették és bizonyították a hivatalos vizsgálati eljárás keretében. Állításuk szerint mind az odaítélési kritériumokat, mind pedig a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért nyújtott kompenzáció kiszámításának módjait a 2081/1936. számú rendelet, amelyet a későbbiekben a 684/1974. számú törvény hatályon kívül helyezett, és a 2082/1936. számú rendelet szabályozta. A 2081/1936. számú rendelet 2. cikke létrehozta a nemzeti érdekű útvonalakat, és a 6. cikk meghatározta, hogy a társaságoknál az útvonalak működtetése során felmerült további költségeket az állam húszéves megállapodások keretében fedezné.

| (140) | Az olasz hatóságok azt állították, hogy a tengerhajózási közszolgáltatási rendszert szabályozó jogi keret későbbi módosításai egyrészről csak szigorúbbá tették a kedvezményezettek számára előírt közszolgáltatási kötelezettségeket, másrészről pedig frissítették a kompenzáció kiszámítására irányuló mechanizmusokat, hogy korlátozzák az állami hozzájárulást. |
| --- | --- |

(140)

Az olasz hatóságok azt állították, hogy a tengerhajózási közszolgáltatási rendszert szabályozó jogi keret későbbi módosításai egyrészről csak szigorúbbá tették a kedvezményezettek számára előírt közszolgáltatási kötelezettségeket, másrészről pedig frissítették a kompenzáció kiszámítására irányuló mechanizmusokat, hogy korlátozzák az állami hozzájárulást.

| (141) | Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a 856/1986. számú törvény bevezette az éves kiegyenlítő támogatást, amely a szolgáltatás működése során felmerülő bevételek és költségek közötti különbözet volt, és amely objektív paramétereken alapult, nem pedig a korábbi költségeken, beleértve az észszerű megtérülési arányt. Az olasz hatóságok megállapították, hogy a jogi keret innovációja különösen releváns volt, mivel hatékonysági ösztönzőket nyújtott a társaságoknak. |
| --- | --- |

(141)

Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a 856/1986. számú törvény bevezette az éves kiegyenlítő támogatást, amely a szolgáltatás működése során felmerülő bevételek és költségek közötti különbözet volt, és amely objektív paramétereken alapult, nem pedig a korábbi költségeken, beleértve az észszerű megtérülési arányt. Az olasz hatóságok megállapították, hogy a jogi keret innovációja különösen releváns volt, mivel hatékonysági ösztönzőket nyújtott a társaságoknak.

| (142) | Az olasz hatóságok szerint ugyanezek a szempontok voltak alkalmazandók a regionális társaságoknak nyújtott kompenzáció tekintetében is. Az olasz hatóságok továbbá megerősítették, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek előírását a 34/1953. évi törvény vezette be, amely az alábbi négy támogatott szektort határozta meg:






  a) | a Toszkanai-szigetek (Toremar); |
| --- | --- | --- |

(142)

Az olasz hatóságok szerint ugyanezek a szempontok voltak alkalmazandók a regionális társaságoknak nyújtott kompenzáció tekintetében is. Az olasz hatóságok továbbá megerősítették, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek előírását a 34/1953. évi törvény vezette be, amely az alábbi négy támogatott szektort határozta meg:

a)

a Toszkanai-szigetek (Toremar);

| b) | a Partenopee- és Pontino-szigetek (Caremar); |
| --- | --- |

b)

a Partenopee- és Pontino-szigetek (Caremar);

| c) | az Eoli-szigetek (Siremar); |
| --- | --- |

c)

az Eoli-szigetek (Siremar);

| d) | az Egadi-szigetek, a Pelagie-szigetek, az Ustica és a Pantelleria (Siremar). |
| --- | --- |

d)

az Egadi-szigetek, a Pelagie-szigetek, az Ustica és a Pantelleria (Siremar).

| (143) | A kisebb szardíniai szigetekkel és Korzikával fennálló összeköttetéseket állítólag a Tirrenia működtette az 1937. január 5-i miniszteri rendelet alapján, amely a nemzeti érdekű útvonalak harmadik forgalmi szektorában bevezette a La Maddalenával, Palauval, Bonifacióval, Carlofortéval, Calasettával és Portovesmével fennálló összeköttetéseket. Ezek a Tirreniából való kiválással 1988-ban létrehozott Saremar által működtetett összeköttetések voltak. |
| --- | --- |

(143)

A kisebb szardíniai szigetekkel és Korzikával fennálló összeköttetéseket állítólag a Tirrenia működtette az 1937. január 5-i miniszteri rendelet alapján, amely a nemzeti érdekű útvonalak harmadik forgalmi szektorában bevezette a La Maddalenával, Palauval, Bonifacióval, Carlofortéval, Calasettával és Portovesmével fennálló összeköttetéseket. Ezek a Tirreniából való kiválással 1988-ban létrehozott Saremar által működtetett összeköttetések voltak.

| (144) | Az olasz hatóságok emellett hangsúlyozták, hogy ugyanez a rendelet magában foglalta a nemzeti érdekű útvonalak IV. szektorában az Adriatica által működtetett, Görögországgal, Albániával és a Tremiti-szigetekkel fennálló összeköttetéseket (lásd az (59) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(144)

Az olasz hatóságok emellett hangsúlyozták, hogy ugyanez a rendelet magában foglalta a nemzeti érdekű útvonalak IV. szektorában az Adriatica által működtetett, Görögországgal, Albániával és a Tremiti-szigetekkel fennálló összeköttetéseket (lásd az (59) preambulumbekezdést).

| (145) | Ezen az alapon az olasz hatóságok megállapították, hogy a 2005. évi határozat és a szigetekkel fennálló tengeri összeköttetések korábbi szabályozói kerete hatálya alá eső közszolgáltatási rendszerek közötti folytonossági elemek elegendőek. A fentiek fényében az olasz hatóságok úgy vélték, hogy a közszolgáltatási rendszer az EK-Szerződés és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése előtt jött létre. |
| --- | --- |

(145)

Ezen az alapon az olasz hatóságok megállapították, hogy a 2005. évi határozat és a szigetekkel fennálló tengeri összeköttetések korábbi szabályozói kerete hatálya alá eső közszolgáltatási rendszerek közötti folytonossági elemek elegendőek. A fentiek fényében az olasz hatóságok úgy vélték, hogy a közszolgáltatási rendszer az EK-Szerződés és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése előtt jött létre.

5.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

5.1.   Közszolgáltatási kompenzációk

Közszolgáltatási kompenzációk

5.1.1.   Állami támogatás fennállása

Állami támogatás fennállása

| (146) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(146)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (147) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak meghatározása érdekében, hogy a bejelentett intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek-e, a fent említett összes feltételnek teljesülnie kell. Nevezetesen a pénzügyi támogatásra az alábbiak alkalmazandók:






  a) | az államnak kell nyújtania vagy állami forrásból kell nyújtani azt; |
| --- | --- | --- |

(147)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak meghatározása érdekében, hogy a bejelentett intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek-e, a fent említett összes feltételnek teljesülnie kell. Nevezetesen a pénzügyi támogatásra az alábbiak alkalmazandók:

a)

az államnak kell nyújtania vagy állami forrásból kell nyújtani azt;

| b) | előnyben kell részesítenie bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését; |
| --- | --- |

b)

előnyben kell részesítenie bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését;

| c) | torzítania kell a versenyt vagy azzal kell fenyegetnie; |
| --- | --- |

c)

torzítania kell a versenyt vagy azzal kell fenyegetnie;

| d) | befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

d)

befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (148) | Állami források
  : A vizsgált támogatásokat egyértelműen az állam nyújtotta vagy állami forrásból nyújtották. |
| --- | --- |

(148)

Állami források
  : A vizsgált támogatásokat egyértelműen az állam nyújtotta vagy állami forrásból nyújtották.

Állami források

| (149) | Gazdasági előny
  : Annak megállapításához, hogy a közszolgáltatás működtetéséért nyújtott kompenzáció az EUMSZ 107. cikke értelmében előnynek számít-e, a Bíróság az alábbi kritériumokat hozta létre az Altmark (32) ügyben hozott ítéletében:






  1. | a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie (első Altmark-kritérium); |
| --- | --- | --- |

(149)

Gazdasági előny
  : Annak megállapításához, hogy a közszolgáltatás működtetéséért nyújtott kompenzáció az EUMSZ 107. cikke értelmében előnynek számít-e, a Bíróság az alábbi kritériumokat hozta létre az Altmark (32) ügyben hozott ítéletében:

Gazdasági előny

32

1.

a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie (első Altmark-kritérium);

| 2. | az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (második Altmark-kritérium); |
| --- | --- |

2.

az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (második Altmark-kritérium);

| 3. | az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (harmadik Altmark-kritérium); |
| --- | --- |

3.

az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (harmadik Altmark-kritérium);

| 4. | amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (negyedik Altmark-kritérium). |
| --- | --- |

4.

amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (negyedik Altmark-kritérium).

| (150) | A negyedik Altmark-kritérium teljesítettnek tekinthető, ha a közszolgáltatásért járó kompenzáció kedvezményezettjeit olyan közbeszerzési eljárás keretében választották ki, amely lehetővé teszi, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, vagy ennek hiányában, ha a kompenzációt egy hatékony vállalkozás költségei alapján számították ki. |
| --- | --- |

(150)

A negyedik Altmark-kritérium teljesítettnek tekinthető, ha a közszolgáltatásért járó kompenzáció kedvezményezettjeit olyan közbeszerzési eljárás keretében választották ki, amely lehetővé teszi, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, vagy ennek hiányában, ha a kompenzációt egy hatékony vállalkozás költségei alapján számították ki.

| (151) | Ebben az esetben a kedvezményezetteket nem közszolgáltatási eljárás keretében választották ki. Emellett Olaszország nem bizonyította, hogy a kompenzáció szintjét olyan költségek elemzése alapján állapították meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez szükséges közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre. |
| --- | --- |

(151)

Ebben az esetben a kedvezményezetteket nem közszolgáltatási eljárás keretében választották ki. Emellett Olaszország nem bizonyította, hogy a kompenzáció szintjét olyan költségek elemzése alapján állapították meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez szükséges közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.

| (152) | mivel az Altmark-kritériumok kumulatív jellegűek, a negyedik kritériumnak való megfelelés elmaradása elegendő ahhoz, hogy megállapítható legyen a korábbi Tirrenia-csoport regionális társaságainak nyújtott gazdasági előny megléte. |
| --- | --- |

(152)

mivel az Altmark-kritériumok kumulatív jellegűek, a negyedik kritériumnak való megfelelés elmaradása elegendő ahhoz, hogy megállapítható legyen a korábbi Tirrenia-csoport regionális társaságainak nyújtott gazdasági előny megléte.

| (153) | Szelektivitás
  : A szóban forgó támogatások szelektívek voltak, mivel bizonyos, tengeri szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra irányultak. |
| --- | --- |

(153)

Szelektivitás
  : A szóban forgó támogatások szelektívek voltak, mivel bizonyos, tengeri szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra irányultak.

Szelektivitás

| (154) | A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása
  : Ha egy tagállam által nyújtott támogatás egy vállalkozás pozícióját az Unión belüli kereskedelemben részt vevő versenytársaival szemben erősíti, akkor azok versenyképességét a támogatás által korlátozottnak kell tekinteni. Elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitva álló piacokon más vállalkozásokkal versenyez. A jelen ügyben a kedvezményezettek versenyben állnak más, az Unióban tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal, különösen a 4055/86/EGK tanácsi rendelet (33) és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépésétől, amelyek liberalizálják a nemzetközi tengeri szállítás, illetve a tengeri kabotázs piacát. Ennek értelmében a vizsgálat tárgyát képező állami kompenzáció kihat az uniós kereskedelemre és torzítja a belső piacon belüli versenyt. |
| --- | --- |

(154)

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása
  : Ha egy tagállam által nyújtott támogatás egy vállalkozás pozícióját az Unión belüli kereskedelemben részt vevő versenytársaival szemben erősíti, akkor azok versenyképességét a támogatás által korlátozottnak kell tekinteni. Elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitva álló piacokon más vállalkozásokkal versenyez. A jelen ügyben a kedvezményezettek versenyben állnak más, az Unióban tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal, különösen a 4055/86/EGK tanácsi rendelet (33) és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépésétől, amelyek liberalizálják a nemzetközi tengeri szállítás, illetve a tengeri kabotázs piacát. Ennek értelmében a vizsgálat tárgyát képező állami kompenzáció kihat az uniós kereskedelemre és torzítja a belső piacon belüli versenyt.

A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

33

| (155) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok által a part menti és nemzetközi összeköttetések működtetéséért 1992 és 2008 között a Tirrenia-csoport regionális társaságainak fizetett kompenzáció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(155)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok által a part menti és nemzetközi összeköttetések működtetéséért 1992 és 2008 között a Tirrenia-csoport regionális társaságainak fizetett kompenzáció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

5.1.2.   Az érintett támogatás jellege: meglévő vagy új támogatás?

Az érintett támogatás jellege: meglévő vagy új támogatás?

| (156) | Miután megállapítást nyert, hogy az olasz hatóságok által a part menti és nemzetközi összeköttetések működtetéséért 1992 és 2008 között a Tirrenia-csoport regionális társaságainak fizetett kompenzáció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az állami támogatás meglévő vagy új támogatás. |
| --- | --- |

(156)

Miután megállapítást nyert, hogy az olasz hatóságok által a part menti és nemzetközi összeköttetések működtetéséért 1992 és 2008 között a Tirrenia-csoport regionális társaságainak fizetett kompenzáció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az állami támogatás meglévő vagy új támogatás.

| (157) | E célból meg kell különböztetni a kabotázs-összeköttetéseket és a nemzetközi összeköttetéseket. |
| --- | --- |

(157)

E célból meg kell különböztetni a kabotázs-összeköttetéseket és a nemzetközi összeköttetéseket.

5.1.2.1.   Kabotázs-összeköttetések

Kabotázs-összeköttetések

| (158) | A kabotázs-összeköttetések működtetésével kapcsolatban a 2009. évi ítélettel a Törvényszék részlegesen megsemmisítette a 2005. évi határozatot azon az alapon, hogy a Bizottság hibásan alkalmazta a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdését, amely előírja, hogy „a már megkötött közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig”. |
| --- | --- |

(158)

A kabotázs-összeköttetések működtetésével kapcsolatban a 2009. évi ítélettel a Törvényszék részlegesen megsemmisítette a 2005. évi határozatot azon az alapon, hogy a Bizottság hibásan alkalmazta a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdését, amely előírja, hogy „a már megkötött közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig”.

| (159) | A 2009. évi ítéletben a Törvényszék ezt a cikket tipikus átmeneti rendelkezésként értelmezte (34), és megállapította, hogy a kompenzáció, amely a közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásához „szükséges” (35), a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti létező támogatás, és ezért nem képezi megfelelőségi értékelés tárgyát. |
| --- | --- |

(159)

A 2009. évi ítéletben a Törvényszék ezt a cikket tipikus átmeneti rendelkezésként értelmezte (34), és megállapította, hogy a kompenzáció, amely a közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásához „szükséges” (35), a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti létező támogatás, és ezért nem képezi megfelelőségi értékelés tárgyát.

34

35

| (160) | A Törvényszék a Bíróság C-400/99. számú ügyben 2005. május 10-én hozott ítéletének (36) 60–66. pontjára hivatkozott, amelyben a nagytanács egyértelművé tette az alábbiakat:

  „A 3577/92 rendelet [...] 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az 1993. január 1-jén létező közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig. Az ilyen típusú szerződések természetüknél fogva tartalmaznak a bennük meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek biztosításához szükséges finanszírozási rendelkezéseket. Amennyiben a 3577/92 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének szövege a kérdéses szerződések fenntartását célozza, anélkül hogy e rendelkezés hatályát az említett szerződések bizonyos részeire korlátozná, annyiban kiterjed az ezekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek biztosításához szükséges pénzügyi rendelkezésekre. Következésképpen a Bizottság helytelenül állítja azt, hogy ez a rendelkezés csak az ilyen szerződésekből eredő esetleges kizárólagos vagy speciális jogosultságok fenntartásának engedélyezésére szorítkozik. Mindent egybevetve a Bizottság nem tarthatott volna fenn ilyen megszorító jellegű álláspontot a megtámadott határozatban, mivel abban a közszolgáltatási kötelezettségek többletköltségeinek finanszírozására korlátozva elismerte azt, hogy a kérdéses szerződések finanszírozási mechanizmusaira kiterjed a 3577/92 rendelet 4. cikke (3) bekezdése (64. bekezdés)”;
  valamint hogy

  „[...] a kérdéses szerződések tárgyát képező közszolgáltatási kötelezettségek biztosításához szükséges mértéket meghaladó esetleges támogatások nem tartoznak a 3577/92 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének hatálya alá, pontosan azért, mert nem szükségesek e szerződések egyensúlyának megőrzéséhez, azaz azok fenntartásához. Ezeket tehát nem lehet e rendelkezés alapján létező támogatásoknak tekinteni (65. bekezdés)”; |
| --- | --- |

(160)

A Törvényszék a Bíróság C-400/99. számú ügyben 2005. május 10-én hozott ítéletének (36) 60–66. pontjára hivatkozott, amelyben a nagytanács egyértelművé tette az alábbiakat:

36

„A 3577/92 rendelet [...] 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az 1993. január 1-jén létező közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig. Az ilyen típusú szerződések természetüknél fogva tartalmaznak a bennük meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek biztosításához szükséges finanszírozási rendelkezéseket. Amennyiben a 3577/92 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének szövege a kérdéses szerződések fenntartását célozza, anélkül hogy e rendelkezés hatályát az említett szerződések bizonyos részeire korlátozná, annyiban kiterjed az ezekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek biztosításához szükséges pénzügyi rendelkezésekre. Következésképpen a Bizottság helytelenül állítja azt, hogy ez a rendelkezés csak az ilyen szerződésekből eredő esetleges kizárólagos vagy speciális jogosultságok fenntartásának engedélyezésére szorítkozik. Mindent egybevetve a Bizottság nem tarthatott volna fenn ilyen megszorító jellegű álláspontot a megtámadott határozatban, mivel abban a közszolgáltatási kötelezettségek többletköltségeinek finanszírozására korlátozva elismerte azt, hogy a kérdéses szerződések finanszírozási mechanizmusaira kiterjed a 3577/92 rendelet 4. cikke (3) bekezdése (64. bekezdés)”;

valamint hogy

„[...] a kérdéses szerződések tárgyát képező közszolgáltatási kötelezettségek biztosításához szükséges mértéket meghaladó esetleges támogatások nem tartoznak a 3577/92 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének hatálya alá, pontosan azért, mert nem szükségesek e szerződések egyensúlyának megőrzéséhez, azaz azok fenntartásához. Ezeket tehát nem lehet e rendelkezés alapján létező támogatásoknak tekinteni (65. bekezdés)”;

| (161) | Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedés a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján új vagy létező támogatás-e, a Bizottságnak úgy kell értelmeznie a támogatás hatályát, hogy az a fent említett ítélet értelmében kiterjedjen „az 1993. január 1-jén fennálló közszolgáltatási szerződésekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségekre”. A Bizottság tisztában van vele, hogy az ilyen szükségességi vizsgálat hatályának szélesebbnek kell lennie, mint az arányossági vizsgálaté, amelyet a Bizottság végez, amikor értékeli az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatási intézkedés megfelelőségét. Ha a két vizsgálat hatálya azonos, az új támogatást, amely nem felel meg a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének, semmilyen esetben sem lehetne a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján, mivel az e rendelkezés értelmében automatikusan nem lenne arányos. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy azzal, hogy létező támogatásnak tekint bármilyen támogatást, amely „az 1993. január 1-jén fennálló közszolgáltatási szerződésekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségekhez szükséges”, a Bíróság e tekintetben magában foglalt minden kompenzációt, amely közvetlenül az állami szerződésben előírt közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódik. Ez a közvetlen kapcsolat áll fenn például, ha a szerződés meghatározza a kompenzáció összegét vagy a kiszámításához használt módszert, vagy ha bármilyen esetben egyértelmű, hogy a közszolgáltatási szerződés a kompenzáció hiányában nem lenne megköthető. |
| --- | --- |

(161)

Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedés a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján új vagy létező támogatás-e, a Bizottságnak úgy kell értelmeznie a támogatás hatályát, hogy az a fent említett ítélet értelmében kiterjedjen „az 1993. január 1-jén fennálló közszolgáltatási szerződésekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségekre”. A Bizottság tisztában van vele, hogy az ilyen szükségességi vizsgálat hatályának szélesebbnek kell lennie, mint az arányossági vizsgálaté, amelyet a Bizottság végez, amikor értékeli az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatási intézkedés megfelelőségét. Ha a két vizsgálat hatálya azonos, az új támogatást, amely nem felel meg a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének, semmilyen esetben sem lehetne a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján, mivel az e rendelkezés értelmében automatikusan nem lenne arányos. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy azzal, hogy létező támogatásnak tekint bármilyen támogatást, amely „az 1993. január 1-jén fennálló közszolgáltatási szerződésekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségekhez szükséges”, a Bíróság e tekintetben magában foglalt minden kompenzációt, amely közvetlenül az állami szerződésben előírt közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódik. Ez a közvetlen kapcsolat áll fenn például, ha a szerződés meghatározza a kompenzáció összegét vagy a kiszámításához használt módszert, vagy ha bármilyen esetben egyértelmű, hogy a közszolgáltatási szerződés a kompenzáció hiányában nem lenne megköthető.

| (162) | A Bizottság ezért az új támogatást csak úgy fogja kezelni, mint a kabotázs-összeköttetések működtetéséért járó kompenzáció, amelynek a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépésekor nincs jogalapja a közszolgáltatási szerződésekben. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság ezért az új támogatást csak úgy fogja kezelni, mint a kabotázs-összeköttetések működtetéséért járó kompenzáció, amelynek a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépésekor nincs jogalapja a közszolgáltatási szerződésekben.

| (163) | Ebben az ügyben az eredeti szerződéseket 1991 júliusában kötötték, a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése előtt, és közvetlen kapcsolat volt a kompenzáció és az azokban foglalt közszolgáltatási kötelezettségek között. |
| --- | --- |

(163)

Ebben az ügyben az eredeti szerződéseket 1991 júliusában kötötték, a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése előtt, és közvetlen kapcsolat volt a kompenzáció és az azokban foglalt közszolgáltatási kötelezettségek között.

| (164) | Az eredeti szerződésekben meghatározott éves támogatás célja az volt, hogy lehetővé tegye a regionális társaságok számára a működési költségei és bevételei közötti hiányosságból eredő veszteség fedezését. Ahogyan az a (103) preambulumbekezdésben szerepel, az eredeti szerződések 5. cikkében részletezett, a kompenzáció szempontjából releváns költségelemek az alábbiak voltak: beszerzések, reklám- és szállásköltségek, berakodási, kirakodási és anyagmozgatási költségek, a parti adminisztrációs személyzet költségei, hajókarbantartási költségek, igazgatási költségek, biztosítási költségek, bérleti és lízingdíjak, üzemanyagköltségek, adók és értékcsökkenési költségek. E költségelemek mindegyike a közszolgáltatásokhoz kapcsolódott, és azokat a nemzeti hatóságok határozták meg, nem hagyva mozgásteret a társaságoknak. |
| --- | --- |

(164)

Az eredeti szerződésekben meghatározott éves támogatás célja az volt, hogy lehetővé tegye a regionális társaságok számára a működési költségei és bevételei közötti hiányosságból eredő veszteség fedezését. Ahogyan az a (103) preambulumbekezdésben szerepel, az eredeti szerződések 5. cikkében részletezett, a kompenzáció szempontjából releváns költségelemek az alábbiak voltak: beszerzések, reklám- és szállásköltségek, berakodási, kirakodási és anyagmozgatási költségek, a parti adminisztrációs személyzet költségei, hajókarbantartási költségek, igazgatási költségek, biztosítási költségek, bérleti és lízingdíjak, üzemanyagköltségek, adók és értékcsökkenési költségek. E költségelemek mindegyike a közszolgáltatásokhoz kapcsolódott, és azokat a nemzeti hatóságok határozták meg, nem hagyva mozgásteret a társaságoknak.

| (165) | Az olasz állam és az öt regionális társaság között kötött eredeti szerződések továbbá megegyeztek az olasz állam és Tirrenia között kötött eredeti szerződéssel (lásd a (94) preambulumbekezdést), és ugyanezeket a költségelemeket vették figyelembe. A Tirreniáról szóló 2001. évi határozatában a Bizottság tudomásul vette, hogy ezekre a költségelemekre szigorúan a közszolgáltatások nyújtása miatt volt szükség, mivel azok a nemzeti hatóságok által közérdekűnek nyilvánított szolgáltatások nyújtásához közvetlenül kapcsolódó állandó és változó költségek voltak, és ennek értelmében azokra az eredeti szerződések kiterjedtek (37). A hajók amortizációjára különös tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az annyiban tekinthető a szolgáltatások nyújtásához szükségesnek, amennyiben a kérdéses hajókat kizárólag az eredeti szerződésekkel érintett szolgáltatásokra használják (38). A fenti szempontok mutatis mutandis alkalmazandók a regionális társaságokra. |
| --- | --- |

(165)

Az olasz állam és az öt regionális társaság között kötött eredeti szerződések továbbá megegyeztek az olasz állam és Tirrenia között kötött eredeti szerződéssel (lásd a (94) preambulumbekezdést), és ugyanezeket a költségelemeket vették figyelembe. A Tirreniáról szóló 2001. évi határozatában a Bizottság tudomásul vette, hogy ezekre a költségelemekre szigorúan a közszolgáltatások nyújtása miatt volt szükség, mivel azok a nemzeti hatóságok által közérdekűnek nyilvánított szolgáltatások nyújtásához közvetlenül kapcsolódó állandó és változó költségek voltak, és ennek értelmében azokra az eredeti szerződések kiterjedtek (37). A hajók amortizációjára különös tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az annyiban tekinthető a szolgáltatások nyújtásához szükségesnek, amennyiben a kérdéses hajókat kizárólag az eredeti szerződésekkel érintett szolgáltatásokra használják (38). A fenti szempontok mutatis mutandis alkalmazandók a regionális társaságokra.

37

38

mutatis mutandis

| (166) | A kompenzáció és a regionális társaságok által az eredeti szerződések alapján kiszolgált kabotázsútvonalak működtetése közötti közvetlen kapcsolat tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy az említett kompenzáció szükséges volt az eredeti szerződésekben előírt közszolgáltatási kötelezettségek további költségeinek fedezéséhez. |
| --- | --- |

(166)

A kompenzáció és a regionális társaságok által az eredeti szerződések alapján kiszolgált kabotázsútvonalak működtetése közötti közvetlen kapcsolat tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy az említett kompenzáció szükséges volt az eredeti szerződésekben előírt közszolgáltatási kötelezettségek további költségeinek fedezéséhez.

| (167) | A fenti következtetés akkor sem változna, ha a Bizottságot felszólítanák, hogy ellenőrizze, hogy a regionális társaságoknak fizetett éves kompenzáció a közszolgáltatás nyújtásához szükséges minimum volt-e. A i. kompenzáció kiszámítási mechanizmusának, ii. a társaság bevételeinek és iii. az eredeti szerződések szerinti kabotázs-összeköttetések működtetésével járó további költségek elemzése rámutat arra, hogy az e társaságoknak az eredeti szerződések szerint fizetett kompenzáció szigorúan arányos volt a kedvezményezettekre bízott közszolgáltatási feladattal járó további költségekkel. |
| --- | --- |

(167)

A fenti következtetés akkor sem változna, ha a Bizottságot felszólítanák, hogy ellenőrizze, hogy a regionális társaságoknak fizetett éves kompenzáció a közszolgáltatás nyújtásához szükséges minimum volt-e. A i. kompenzáció kiszámítási mechanizmusának, ii. a társaság bevételeinek és iii. az eredeti szerződések szerinti kabotázs-összeköttetések működtetésével járó további költségek elemzése rámutat arra, hogy az e társaságoknak az eredeti szerződések szerint fizetett kompenzáció szigorúan arányos volt a kedvezményezettekre bízott közszolgáltatási feladattal járó további költségekkel.

| (168) | Egyrészt az éves kompenzáció szintjét az egyes regionális társaságok által az eredeti szerződésekkel érintett útvonalakon elért működési bevételek figyelembevételével számították ki, amelyeket levontak az útvonalakon összesen felhalmozódott veszteségekből (az eredeti szerződések 3. cikke). Ez a számítási módszer, amely előírja, hogy a főszezonban szerzett bevételt csökkenteni kell a szezonon kívül felhalmozódott veszteségekkel, arra szolgált, hogy úgy lehessen korlátozni az állami társaságoknak fizetett támogatás összegét, hogy az éves kompenzáció szintje összességében alacsonyabb legyen, mintha a felhalmozódott veszteséget egyszerűen útvonalanként egymáshoz adnánk. |
| --- | --- |

(168)

Egyrészt az éves kompenzáció szintjét az egyes regionális társaságok által az eredeti szerződésekkel érintett útvonalakon elért működési bevételek figyelembevételével számították ki, amelyeket levontak az útvonalakon összesen felhalmozódott veszteségekből (az eredeti szerződések 3. cikke). Ez a számítási módszer, amely előírja, hogy a főszezonban szerzett bevételt csökkenteni kell a szezonon kívül felhalmozódott veszteségekkel, arra szolgált, hogy úgy lehessen korlátozni az állami társaságoknak fizetett támogatás összegét, hogy az éves kompenzáció szintje összességében alacsonyabb legyen, mintha a felhalmozódott veszteséget egyszerűen útvonalanként egymáshoz adnánk.

| (169) | Másrészt a társaság bevételére a díjak tekintetében kettős megkötés alkalmazandó, nevezetesen az egyes szociális kategóriákra vonatkozó kedvezményes díjak, valamint a társaság azon szükséglete, hogy a díjak bárminemű változásához megszerezzék a nemzeti hatóságok hozzájárulását. Az olasz hatóságok által benyújtott tájékoztatás rámutatott arra, hogy a regionális társaságok nem módosíthatták szabadon a díjaikat úgy, hogy figyelembe vegyék a működési költségekben bekövetkező egyes változásokat (39). A 2001. évi határozatban a Bizottság már tudomásul vette, hogy ez a kettős megkötés, amely a társaságok bevételének értékelhető csökkenéséhez vezet, és kihatott az éves kompenzáció szintjére, nem minősíthető kiszorító árazással jellemzett, agresszív kereskedelmi politikának. |
| --- | --- |

(169)

Másrészt a társaság bevételére a díjak tekintetében kettős megkötés alkalmazandó, nevezetesen az egyes szociális kategóriákra vonatkozó kedvezményes díjak, valamint a társaság azon szükséglete, hogy a díjak bárminemű változásához megszerezzék a nemzeti hatóságok hozzájárulását. Az olasz hatóságok által benyújtott tájékoztatás rámutatott arra, hogy a regionális társaságok nem módosíthatták szabadon a díjaikat úgy, hogy figyelembe vegyék a működési költségekben bekövetkező egyes változásokat (39). A 2001. évi határozatban a Bizottság már tudomásul vette, hogy ez a kettős megkötés, amely a társaságok bevételének értékelhető csökkenéséhez vezet, és kihatott az éves kompenzáció szintjére, nem minősíthető kiszorító árazással jellemzett, agresszív kereskedelmi politikának.

39

| (170) | Harmadrészt az olasz hatóságok a Bizottság rendelkezésére bocsátották a regionális társaságoknak a közszolgáltatási útvonalak működtetése során 1992 és 2008 között felmerült költségeire vonatkozó információkat. Nevezetesen a közszolgáltatás 1992–2008 közötti ellátása tekintetében Olaszország az alábbiakat bocsátotta rendelkezésre:






  — | az összes regionális társaság (40) által 1992–2008 között jegyzett összes költség, működési bevétel és a befektetett tőke megtérülése, valamint a vonatkozó éves támogatás összege, |
| --- | --- | --- |

(170)

Harmadrészt az olasz hatóságok a Bizottság rendelkezésére bocsátották a regionális társaságoknak a közszolgáltatási útvonalak működtetése során 1992 és 2008 között felmerült költségeire vonatkozó információkat. Nevezetesen a közszolgáltatás 1992–2008 közötti ellátása tekintetében Olaszország az alábbiakat bocsátotta rendelkezésre:

—

az összes regionális társaság (40) által 1992–2008 között jegyzett összes költség, működési bevétel és a befektetett tőke megtérülése, valamint a vonatkozó éves támogatás összege,

40

| — | az egyes társaságok útvonalankénti könyvelése az 1992–2001 és 2004–2008 közötti időszakra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

az egyes társaságok útvonalankénti könyvelése az 1992–2001 és 2004–2008 közötti időszakra vonatkozóan,

| — | az 1999–2003 közötti időszakra vonatkozóan az Adriatica számára, az 1998-ban és 2000–2003 között a Saremar számára, valamint az 1998–2003 között a Toremar, a Siremar és a Caremar számára nyújtott, befektetett tőke megtérülési aránya (amely 1,6 % és 12,2 % között mozog). |
| --- | --- |

—

az 1999–2003 közötti időszakra vonatkozóan az Adriatica számára, az 1998-ban és 2000–2003 között a Saremar számára, valamint az 1998–2003 között a Toremar, a Siremar és a Caremar számára nyújtott, befektetett tőke megtérülési aránya (amely 1,6 % és 12,2 % között mozog).

| (171) | A benyújtott adatok szerint (lásd a (115) preambulumbekezdésben szereplő táblázatokat) a 2002 és 2008 közötti költségek jelentős mértékben alacsonyabbak voltak, mint a 2005. évi határozatban értékelt referencia-időszakban (1992–2001) az útvonalak működtetése során felmerült átlagköltségek. |
| --- | --- |

(171)

A benyújtott adatok szerint (lásd a (115) preambulumbekezdésben szereplő táblázatokat) a 2002 és 2008 közötti költségek jelentős mértékben alacsonyabbak voltak, mint a 2005. évi határozatban értékelt referencia-időszakban (1992–2001) az útvonalak működtetése során felmerült átlagköltségek.

| (172) | A befektetett tőke megtérülésével kapcsolatban a befektetett tőke különböző elemeit az eredeti szerződések részletezték, és a megtérülés arányát a piaci arányokkal összefüggésben határozták meg úgy, hogy azok tükrözzék az egyes elemek megfelelő megtérülését. A 2004–2008 között a társaságok számára engedélyezett, befektetett tőke megtérülésének arányával kapcsolatos adatok hiánya ellenére a Bizottság megjegyzi, hogy kevés kivétellel a befektetett tőke megtérülésének aránya folyamatosan csökkent 2001 és 2003 között (lásd a (106) és (117) preambulumbekezdésekben szereplő táblázatokat). Ez a tendencia a 2001–2008 közötti időszakra vonatkozó befektetett tőke megtérülése abszolút összegeinek általános stabilitásával kombinálva (lásd a (105) és (115) preambulumbekezdésben szereplő táblázatokat) (41) észszerűvé teszi a feltételezést, hogy a társaságoknak a közszolgáltatási kötelezettségek működtetéséért fizetett kompenzáció az eredeti szerződések időtartama alatt mindvégig arányos volt. A fentiek fényében a Bizottság fenntartja a 2005. évi határozatban szereplő értékelését, amely szerint a kedvezményezetteknek nyújtott megtérülés szintje észszerű volt. |
| --- | --- |

(172)

A befektetett tőke megtérülésével kapcsolatban a befektetett tőke különböző elemeit az eredeti szerződések részletezték, és a megtérülés arányát a piaci arányokkal összefüggésben határozták meg úgy, hogy azok tükrözzék az egyes elemek megfelelő megtérülését. A 2004–2008 között a társaságok számára engedélyezett, befektetett tőke megtérülésének arányával kapcsolatos adatok hiánya ellenére a Bizottság megjegyzi, hogy kevés kivétellel a befektetett tőke megtérülésének aránya folyamatosan csökkent 2001 és 2003 között (lásd a (106) és (117) preambulumbekezdésekben szereplő táblázatokat). Ez a tendencia a 2001–2008 közötti időszakra vonatkozó befektetett tőke megtérülése abszolút összegeinek általános stabilitásával kombinálva (lásd a (105) és (115) preambulumbekezdésben szereplő táblázatokat) (41) észszerűvé teszi a feltételezést, hogy a társaságoknak a közszolgáltatási kötelezettségek működtetéséért fizetett kompenzáció az eredeti szerződések időtartama alatt mindvégig arányos volt. A fentiek fényében a Bizottság fenntartja a 2005. évi határozatban szereplő értékelését, amely szerint a kedvezményezetteknek nyújtott megtérülés szintje észszerű volt.

41

| (173) | A kifizetett kompenzáció és az eredeti szerződésekben szereplő közszolgáltatás, valamint ad abundantiam a kompenzáció arányossága közötti közvetlen kapcsolatot figyelembe véve a Bizottság megállapítja, hogy a kabotázs-összeköttetésekkel kapcsolatban 2008-ig nyújtott kompenzáció a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(173)

A kifizetett kompenzáció és az eredeti szerződésekben szereplő közszolgáltatás, valamint ad abundantiam a kompenzáció arányossága közötti közvetlen kapcsolatot figyelembe véve a Bizottság megállapítja, hogy a kabotázs-összeköttetésekkel kapcsolatban 2008-ig nyújtott kompenzáció a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint létező támogatásnak minősül.

ad abundantiam

| (174) | mivel a közszolgáltatási kötelezettségeknek a kabotázs-összeköttetéseken történő ellátásáért nyújtott kompenzáció létező támogatásnak minősül, és a 2005. évi határozatot a Törvényszék teljes mértékben megsemmisítette, beleértve az abban foglalt, a kabotázs-összeköttetések Caremar általi működtetésével kapcsolatos feltételeket, a Bizottságnak nem kell tovább értékelnie, hogy ezeket a feltételeket a kedvezményezett teljesítette-e a 2005. évi határozat végrehajtása során, vagy hogy azok szükségesek voltak-e egyáltalán. A közszolgáltatási kötelezettségeknek a kabotázs-útvonalakon történő ellátásáért nyújtott kompenzáció létező támogatásnak minősült, azonban már nincs hatályban. Ezért nincs értelme annak, hogy a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelő intézkedéseket javasoljon Olaszországnak, mivel az intézkedések csak a jövőbeli támogatási intézkedéseket tudnák módosítani. Ebből következik, hogy nincs értelme annak, hogy a Bizottság megvizsgálja a már hatályon kívül helyezett, létező támogatás összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(174)

mivel a közszolgáltatási kötelezettségeknek a kabotázs-összeköttetéseken történő ellátásáért nyújtott kompenzáció létező támogatásnak minősül, és a 2005. évi határozatot a Törvényszék teljes mértékben megsemmisítette, beleértve az abban foglalt, a kabotázs-összeköttetések Caremar általi működtetésével kapcsolatos feltételeket, a Bizottságnak nem kell tovább értékelnie, hogy ezeket a feltételeket a kedvezményezett teljesítette-e a 2005. évi határozat végrehajtása során, vagy hogy azok szükségesek voltak-e egyáltalán. A közszolgáltatási kötelezettségeknek a kabotázs-útvonalakon történő ellátásáért nyújtott kompenzáció létező támogatásnak minősült, azonban már nincs hatályban. Ezért nincs értelme annak, hogy a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelő intézkedéseket javasoljon Olaszországnak, mivel az intézkedések csak a jövőbeli támogatási intézkedéseket tudnák módosítani. Ebből következik, hogy nincs értelme annak, hogy a Bizottság megvizsgálja a már hatályon kívül helyezett, létező támogatás összeegyeztethetőségét.

5.1.2.2.   Nemzetközi összeköttetések

Nemzetközi összeköttetések

| (175) | A szállítási szolgáltatások nemzetközi tengeri összeköttetéseken történő nyújtása a 4055/86/EGK rendelet hatálya alá esik, amely nem tartalmaz a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdéséhez hasonló átmeneti rendelkezést. |
| --- | --- |

(175)

A szállítási szolgáltatások nemzetközi tengeri összeköttetéseken történő nyújtása a 4055/86/EGK rendelet hatálya alá esik, amely nem tartalmaz a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdéséhez hasonló átmeneti rendelkezést.

| (176) | Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (42) (a továbbiakban: új eljárási rendelet) 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint létező támogatás „[...] minden támogatás, amely az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók”. |
| --- | --- |

(176)

Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (42) (a továbbiakban: új eljárási rendelet) 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint létező támogatás „[...] minden támogatás, amely az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket az EUMSZ-nek az érintett tagállamokban történő hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók”.

42

| (177) | A 794/2004/EK bizottsági rendelet (43) (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 4. cikkének (1) bekezdése szerint a létező támogatás „módosítása alatt – a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. A létező támogatási program eredeti költségvetésének legfeljebb 20 %-os emelése azonban nem tekinthető a létező támogatási program módosításának.” |
| --- | --- |

(177)

A 794/2004/EK bizottsági rendelet (43) (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 4. cikkének (1) bekezdése szerint a létező támogatás „módosítása alatt – a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. A létező támogatási program eredeti költségvetésének legfeljebb 20 %-os emelése azonban nem tekinthető a létező támogatási program módosításának.”

43

| (178) | Az állandó ítélkezési gyakorlattal összhangban (44) a létező támogatás nem minden módosítását kell úgy tekinteni, mint amely a létező támogatást új támogatássá alakítja, ez csak akkor következik be, ha a módosítás az eredeti támogatás lényegét érinti. Ezt az értékelést a támogatást, annak jellemzőit és korlátait szabályozó rendelkezések alapján kell elvégezni (45). Mindazonáltal a támogatási intézkedés meghosszabbítása új támogatásnak minősül (46). |
| --- | --- |

(178)

Az állandó ítélkezési gyakorlattal összhangban (44) a létező támogatás nem minden módosítását kell úgy tekinteni, mint amely a létező támogatást új támogatássá alakítja, ez csak akkor következik be, ha a módosítás az eredeti támogatás lényegét érinti. Ezt az értékelést a támogatást, annak jellemzőit és korlátait szabályozó rendelkezések alapján kell elvégezni (45). Mindazonáltal a támogatási intézkedés meghosszabbítása új támogatásnak minősül (46).

44

45

46

| (179) | Ahogyan a Törvényszék a 2009. évi ítéletében emlékeztet rá, a módosítások nem a lényeget érintik, ha a támogatást létrehozó jogszabályokat nem módosítják az előnyök jellege vagy az előnyökkel érintett tevékenység lényege tekintetében (47). |
| --- | --- |

(179)

Ahogyan a Törvényszék a 2009. évi ítéletében emlékeztet rá, a módosítások nem a lényeget érintik, ha a támogatást létrehozó jogszabályokat nem módosítják az előnyök jellege vagy az előnyökkel érintett tevékenység lényege tekintetében (47).

47

A közszolgáltatási rendszer módosításai

A közszolgáltatási rendszer módosításai

| (180) | A korábbi Tirrenia-csoport öt regionális társasága közül csak az Adriatica és a Saremar működtetett nemzetközi útvonalakat az eredeti szerződések szerint. |
| --- | --- |

(180)

A korábbi Tirrenia-csoport öt regionális társasága közül csak az Adriatica és a Saremar működtetett nemzetközi útvonalakat az eredeti szerződések szerint.

| (181) | A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az e társaságoknak a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtásáért adott kompenzáció új támogatásnak vagy létező támogatásnak minősül-e az új eljárási rendelet 1. cikke értelmében. E célból a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a Szerződés hatálybalépése óta a támogatási intézkedés esetében történtek-e az előny jellegével, a kitűzött céllal, a kedvezményezettel vagy a finanszírozás forrásával kapcsolatos lényeges változások. Ezek a változások azt jelentenék, hogy új támogatásról van szó. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az e társaságoknak a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtásáért adott kompenzáció új támogatásnak vagy létező támogatásnak minősül-e az új eljárási rendelet 1. cikke értelmében. E célból a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a Szerződés hatálybalépése óta a támogatási intézkedés esetében történtek-e az előny jellegével, a kitűzött céllal, a kedvezményezettel vagy a finanszírozás forrásával kapcsolatos lényeges változások. Ezek a változások azt jelentenék, hogy új támogatásról van szó.

| (182) | A Bizottság megjegyzi, hogy a nemzetközi összeköttetésekkel kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozása az alábbiak szerint több jelentős változáson ment keresztül.






  a) | Támogatásban részesülő vállalkozások |
| --- | --- | --- |

(182)

A Bizottság megjegyzi, hogy a nemzetközi összeköttetésekkel kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozása az alábbiak szerint több jelentős változáson ment keresztül.

a)

Támogatásban részesülő vállalkozások

| (183) | Az 1936. évi rendeletek négy társaságot (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia és Adriatica) bíztak meg a nemzeti érdekű útvonalakkal kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével, amelyek nemzeti és nemzetközi személyforgalmi és teherforgalmi útvonalakra egyaránt kiterjedtek. Ezek a rendeletek tartalmazták a nemzeti érdekű útvonalak működtetésével megbízott társaságok taxatív listáját. A regionális társaságokat csak később, nevezetesen a Caremart, a Toremart és a Siremart a 169/1975. számú törvény alapján, míg a Saremart a 856/1986. számú törvény alapján, a 2081/1936. számú rendelet hatályon kívül helyezését követően (lásd a (83) és a (88) preambulumbekezdést) illesztették be és bízták meg a postai és tisztán helyi jellegű kereskedelmi szolgáltatások ellátásával.






  b) | Útvonalak |
| --- | --- | --- |

(183)

Az 1936. évi rendeletek négy társaságot (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia és Adriatica) bíztak meg a nemzeti érdekű útvonalakkal kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével, amelyek nemzeti és nemzetközi személyforgalmi és teherforgalmi útvonalakra egyaránt kiterjedtek. Ezek a rendeletek tartalmazták a nemzeti érdekű útvonalak működtetésével megbízott társaságok taxatív listáját. A regionális társaságokat csak később, nevezetesen a Caremart, a Toremart és a Siremart a 169/1975. számú törvény alapján, míg a Saremart a 856/1986. számú törvény alapján, a 2081/1936. számú rendelet hatályon kívül helyezését követően (lásd a (83) és a (88) preambulumbekezdést) illesztették be és bízták meg a postai és tisztán helyi jellegű kereskedelmi szolgáltatások ellátásával.

b)

Útvonalak

| (184) | A jelenlegi értékelés tárgyát képező legtöbb nemzetközi útvonalat az EK-Szerződés hatálybalépését követően vonták be a közszolgáltatási rendszerbe. |
| --- | --- |

(184)

A jelenlegi értékelés tárgyát képező legtöbb nemzetközi útvonalat az EK-Szerződés hatálybalépését követően vonták be a közszolgáltatási rendszerbe.

| (185) | Az Adriaticával kapcsolatban az 1936. évi rendeletek kifejezetten csak a Bari/Durrës útvonal működtetését írták elő. Mindazonáltal ez csak személyforgalmi útvonal volt, míg az ezen értékelés tárgyát képező Bari/Durrës összeköttetés vegyes (személy- és teherforgalmi) útvonal. |
| --- | --- |

(185)

Az Adriaticával kapcsolatban az 1936. évi rendeletek kifejezetten csak a Bari/Durrës útvonal működtetését írták elő. Mindazonáltal ez csak személyforgalmi útvonal volt, míg az ezen értékelés tárgyát képező Bari/Durrës összeköttetés vegyes (személy- és teherforgalmi) útvonal.

| (186) | Az 1936. évi rendeletek nem írták elő az olaszországi Ancona vagy Bari kikötőiből akár Barba (Montenegró) vagy Splitbe (Horvátország) vezető útvonalakat. Az olasz hatóságok szerint az Adriatica 1978-ban kezdte meg az Ancona/Split útvonal működtetését és 1997-ben az Ancona/Bar útvonal működtetését. |
| --- | --- |

(186)

Az 1936. évi rendeletek nem írták elő az olaszországi Ancona vagy Bari kikötőiből akár Barba (Montenegró) vagy Splitbe (Horvátország) vezető útvonalakat. Az olasz hatóságok szerint az Adriatica 1978-ban kezdte meg az Ancona/Split útvonal működtetését és 1997-ben az Ancona/Bar útvonal működtetését.

| (187) | A Trieszt/Durrës összeköttetés bevezetésére 1983-ban került sor annak érdekében, hogy fejleszteni lehessen az Albánia és a nyugat-európai országok közötti kereskedelmi kapcsolatokat. Az 1936. évi rendeletek alapján elfogadott útvonalak listáján nem szerepelt Triesztből Albániába vezető útvonal. |
| --- | --- |

(187)

A Trieszt/Durrës összeköttetés bevezetésére 1983-ban került sor annak érdekében, hogy fejleszteni lehessen az Albánia és a nyugat-európai országok közötti kereskedelmi kapcsolatokat. Az 1936. évi rendeletek alapján elfogadott útvonalak listáján nem szerepelt Triesztből Albániába vezető útvonal.

| (188) | Ugyanez igaz a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalra. Az olasz hatóságok nem tudtak olyan okirati bizonyítékot a Bizottság rendelkezésére bocsátani, amely egyértelműen megállapítja, mikor került sor a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal kialakítására. Olaszország szerint a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal az 1936. évi rendeletek hatálya alá esik, mivel akkoriban a (Görögországgal, Albániával és a Tremiti-szigetekkel fennálló összeköttetésekre vonatkozó) 2081/1936. évi rendeletben meghatározott IV. szektor nemzeti érdekű útvonalai között egyetlen összeköttetés volt Görögország felé. A Bizottság nem tudja elfogadni az olasz hatóságok érvelését. Az 1936. évi rendeletek alapján elfogadott útvonalak listáján nem szerepelt Brindisiből induló útvonal. Az olasz hatóságok 2002. október 29-i levele szerint a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalat az Adriatica csak 1978-ban vezette be. Ugyanezen levéllel az olasz hatóságok egyértelműsítették, hogy az Adriatica soha nem a Bari-Görögország útvonalat működtette a közszolgáltatási rendszer alatt, hanem a Brindisiből Görögországba vezető összeköttetést. Ennek értelmében maguk az olasz hatóságok is két különálló piacként tekintettek a két útvonalra. |
| --- | --- |

(188)

Ugyanez igaz a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalra. Az olasz hatóságok nem tudtak olyan okirati bizonyítékot a Bizottság rendelkezésére bocsátani, amely egyértelműen megállapítja, mikor került sor a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal kialakítására. Olaszország szerint a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal az 1936. évi rendeletek hatálya alá esik, mivel akkoriban a (Görögországgal, Albániával és a Tremiti-szigetekkel fennálló összeköttetésekre vonatkozó) 2081/1936. évi rendeletben meghatározott IV. szektor nemzeti érdekű útvonalai között egyetlen összeköttetés volt Görögország felé. A Bizottság nem tudja elfogadni az olasz hatóságok érvelését. Az 1936. évi rendeletek alapján elfogadott útvonalak listáján nem szerepelt Brindisiből induló útvonal. Az olasz hatóságok 2002. október 29-i levele szerint a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalat az Adriatica csak 1978-ban vezette be. Ugyanezen levéllel az olasz hatóságok egyértelműsítették, hogy az Adriatica soha nem a Bari-Görögország útvonalat működtette a közszolgáltatási rendszer alatt, hanem a Brindisiből Görögországba vezető összeköttetést. Ennek értelmében maguk az olasz hatóságok is két különálló piacként tekintettek a két útvonalra.

| (189) | A Saremar tekintetében az 1936. évi rendeletek által létrehozott nemzeti érdekű útvonalak listája magában foglalta a Szardínia és Korzika közötti személyforgalmi összeköttetést (La Maddalena/Palau/Bonifacio), amelyet eredetileg a Tirrenia működtetett. Ezzel ellentétben a későbbiekben a Saremar által a 856/1986. számú törvény szerint működtetett útvonal vegyes útvonal volt (személyforgalom és teherforgalom). Az e határozatban vizsgált Santa Teresa di Gallura/Bonifacio összeköttetés nem szerepelt a nemzeti érdekű útvonalak listáján. |
| --- | --- |

(189)

A Saremar tekintetében az 1936. évi rendeletek által létrehozott nemzeti érdekű útvonalak listája magában foglalta a Szardínia és Korzika közötti személyforgalmi összeköttetést (La Maddalena/Palau/Bonifacio), amelyet eredetileg a Tirrenia működtetett. Ezzel ellentétben a későbbiekben a Saremar által a 856/1986. számú törvény szerint működtetett útvonal vegyes útvonal volt (személyforgalom és teherforgalom). Az e határozatban vizsgált Santa Teresa di Gallura/Bonifacio összeköttetés nem szerepelt a nemzeti érdekű útvonalak listáján.

| (190) | A fentieken kívül a Bizottság megjegyzi, hogy 1989 után a kiszolgálandó útvonalakat már nem határozta meg a törvény, mivel a 160/1989. számú törvény szerint azokat a nemzeti hatóságoknak kellett meghatározniuk a társaságok technikai javaslatai alapján.






  c) | A finanszírozási rendszer időtartama |
| --- | --- | --- |

(190)

A fentieken kívül a Bizottság megjegyzi, hogy 1989 után a kiszolgálandó útvonalakat már nem határozta meg a törvény, mivel a 160/1989. számú törvény szerint azokat a nemzeti hatóságoknak kellett meghatározniuk a társaságok technikai javaslatai alapján.

c)

A finanszírozási rendszer időtartama

| (191) | Ahogyan már korábban említésre került, az 1936. évi rendeletek húsz évre bíztak meg négy újonnan létrejött társaságot (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia, Adriatica) egyes nemzeti érdekű útvonalak működtetésével, valamint biztosították annak lehetőségét, hogy a vállalkozások ugyanezen időtartamra a közszolgáltatási szerződések alapján támogatást kapjanak. |
| --- | --- |

(191)

Ahogyan már korábban említésre került, az 1936. évi rendeletek húsz évre bíztak meg négy újonnan létrejött társaságot (Italia, Lloyd Triestino, Tirrenia, Adriatica) egyes nemzeti érdekű útvonalak működtetésével, valamint biztosították annak lehetőségét, hogy a vállalkozások ugyanezen időtartamra a közszolgáltatási szerződések alapján támogatást kapjanak.

| (192) | Az 1936. évi rendeletek nem írták elő annak lehetőségét, hogy az eredeti húszéves időtartamon túl meghosszabbítsák ezeket a közszolgáltatási szerződéseket vagy a szóban forgó szolgáltatások ellátásáért a vállalkozásoknak nyújtandó kompenzációt. Ezek a szerződések 1956. december 31-én jártak le, és számos alkalommal meghosszabbították őket a 600/1962. számú törvény hatálybalépéséig. |
| --- | --- |

(192)

Az 1936. évi rendeletek nem írták elő annak lehetőségét, hogy az eredeti húszéves időtartamon túl meghosszabbítsák ezeket a közszolgáltatási szerződéseket vagy a szóban forgó szolgáltatások ellátásáért a vállalkozásoknak nyújtandó kompenzációt. Ezek a szerződések 1956. december 31-én jártak le, és számos alkalommal meghosszabbították őket a 600/1962. számú törvény hatálybalépéséig.

| (193) | A 600/1962. számú törvény új, húszéves időtartamra szóló közszolgáltatási szerződések megkötését írta elő, meghatározva a működtetendő nemzeti érdekű útvonalakat és az egyes társaságoknak az útvonalak működtetéséért nyújtandó kompenzációt. |
| --- | --- |

(193)

A 600/1962. számú törvény új, húszéves időtartamra szóló közszolgáltatási szerződések megkötését írta elő, meghatározva a működtetendő nemzeti érdekű útvonalakat és az egyes társaságoknak az útvonalak működtetéséért nyújtandó kompenzációt.

| (194) | A 684/1974. számú törvény különböző időtartamokat vezetett be az adott szolgáltatás típusának függvényében: a teherforgalmi útvonalakat legfeljebb ötéves időtartamra lehetett finanszírozni, míg a személyforgalmi útvonalat legfeljebb három évre (csak az olasz szigetekkel fennálló összeköttetések részesültek kompenzációban további húsz évre, ez azonban nem érintette a nemzetközi összeköttetéseket). |
| --- | --- |

(194)

A 684/1974. számú törvény különböző időtartamokat vezetett be az adott szolgáltatás típusának függvényében: a teherforgalmi útvonalakat legfeljebb ötéves időtartamra lehetett finanszírozni, míg a személyforgalmi útvonalat legfeljebb három évre (csak az olasz szigetekkel fennálló összeköttetések részesültek kompenzációban további húsz évre, ez azonban nem érintette a nemzetközi összeköttetéseket).

| (195) | A 856/1986. számú törvény tovább módosította a közszolgáltatási rendszer jellemzőit. A 856/1986. számú törvény 13. cikkének (4) bekezdése alapján a 684/1974. számú törvény és annak későbbi módosításainak 8. és 9. cikkében foglalt szabályok alkalmazandóvá váltak az Adriai-tenger középső és alsó térségének nyugati és keleti partjai közötti vegyes útvonalakra, valamint a Jón-tenger és a Földközi-tenger keleti térsége közötti útvonalakra, amelyeket az Adriatica működtetett 1986. január 1-jei létrehozásuk óta. Ennek eredményeként az Adriatica a húszéves közszolgáltatási szerződések alapján nem kaphatott kompenzációt a nemzetközi összeköttetések működtetéséért. A törvény nem határozta meg a Saremar által működtetett nemzetközi útvonalra vonatkozó szabályokat. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy az eredeti szerződés ezen útvonal működtetését kabotázs-összeköttetésként kezelte, és a Saremarra bízott többi közszolgáltatási kabotázs-összeköttetéshez hasonlóan előírta a húszéves időszakra szóló finanszírozását. |
| --- | --- |

(195)

A 856/1986. számú törvény tovább módosította a közszolgáltatási rendszer jellemzőit. A 856/1986. számú törvény 13. cikkének (4) bekezdése alapján a 684/1974. számú törvény és annak későbbi módosításainak 8. és 9. cikkében foglalt szabályok alkalmazandóvá váltak az Adriai-tenger középső és alsó térségének nyugati és keleti partjai közötti vegyes útvonalakra, valamint a Jón-tenger és a Földközi-tenger keleti térsége közötti útvonalakra, amelyeket az Adriatica működtetett 1986. január 1-jei létrehozásuk óta. Ennek eredményeként az Adriatica a húszéves közszolgáltatási szerződések alapján nem kaphatott kompenzációt a nemzetközi összeköttetések működtetéséért. A törvény nem határozta meg a Saremar által működtetett nemzetközi útvonalra vonatkozó szabályokat. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy az eredeti szerződés ezen útvonal működtetését kabotázs-összeköttetésként kezelte, és a Saremarra bízott többi közszolgáltatási kabotázs-összeköttetéshez hasonlóan előírta a húszéves időszakra szóló finanszírozását.

| (196) | A 856/1986. számú törvény meghatározta, hogy a veszteséget termelő teherforgalmi vonalak csak ötéves időtartamra kaphatnak állami pénzügyi támogatást (1985. január 1-jétől vagy az új hajó beszerzésétől kezdődően).






  d) | Költségvetési juttatás |
| --- | --- | --- |

(196)

A 856/1986. számú törvény meghatározta, hogy a veszteséget termelő teherforgalmi vonalak csak ötéves időtartamra kaphatnak állami pénzügyi támogatást (1985. január 1-jétől vagy az új hajó beszerzésétől kezdődően).

d)

Költségvetési juttatás

| (197) | Ahogyan az korábban szerepel, az 1936. évi rendeletek nem határozták meg a finanszírozási rendszer általános költségvetését. |
| --- | --- |

(197)

Ahogyan az korábban szerepel, az 1936. évi rendeletek nem határozták meg a finanszírozási rendszer általános költségvetését.

| (198) | Ezzel ellentétben a 600/1962. számú törvény 6. cikke általános költségvetési juttatást írt elő, a törvény 7. és 8. cikke szerinti korlátozott kiigazítások függvényében. |
| --- | --- |

(198)

Ezzel ellentétben a 600/1962. számú törvény 6. cikke általános költségvetési juttatást írt elő, a törvény 7. és 8. cikke szerinti korlátozott kiigazítások függvényében.

| (199) | A későbbi törvények nem írtak elő általános költségvetési juttatást az azokban szereplő, különböző finanszírozási rendszerek esetében.






  e) | A kompenzáció kiszámítása |
| --- | --- | --- |

(199)

A későbbi törvények nem írtak elő általános költségvetési juttatást az azokban szereplő, különböző finanszírozási rendszerek esetében.

e)

A kompenzáció kiszámítása

| (200) | A támogatások kiszámításának rendszerét számos alkalommal felülvizsgálták. A négyévente felülvizsgálat tárgyát képező közszolgáltatási szerződésekben elfogadott, a várható költségek és bevételek alapján kiszámított kompenzációból (1936. évi rendeletek) a támogatás fix hozzájárulássá alakult, amely a 600/1962. számú törvény 7. és 8. cikkével összhangban korlátozott módosítás tárgyát képezte annak érdekében, hogy a társaság számára hatékonysági ösztönzőt nyújtson. |
| --- | --- |

(200)

A támogatások kiszámításának rendszerét számos alkalommal felülvizsgálták. A négyévente felülvizsgálat tárgyát képező közszolgáltatási szerződésekben elfogadott, a várható költségek és bevételek alapján kiszámított kompenzációból (1936. évi rendeletek) a támogatás fix hozzájárulássá alakult, amely a 600/1962. számú törvény 7. és 8. cikkével összhangban korlátozott módosítás tárgyát képezte annak érdekében, hogy a társaság számára hatékonysági ösztönzőt nyújtson.

| (201) | Ezt követően az 501/1979. számú rendelettel végrehajtott 684/1974. számú törvény megkülönböztette a teherforgalmi vonalakat (4. cikk), a személyforgalmi vonalakat (6. cikk) és a nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való összeköttetéseket (8. cikk). Ennek alapján:






  — | az olasz szigetekkel való összeköttetések tekintetében a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződésekben meghatározott állami kompenzáció összegét évente felülvizsgálat alá lehet vonni, ha a kiszámításhoz figyelembe vett költségelemek közül legalább egy 5 %-osnál nagyobb eltérést mutat az előző évhez képest, |
| --- | --- | --- |

(201)

Ezt követően az 501/1979. számú rendelettel végrehajtott 684/1974. számú törvény megkülönböztette a teherforgalmi vonalakat (4. cikk), a személyforgalmi vonalakat (6. cikk) és a nagyobb és kisebb olasz szigetekkel való összeköttetéseket (8. cikk). Ennek alapján:

—

az olasz szigetekkel való összeköttetések tekintetében a húszéves időtartamú közszolgáltatási szerződésekben meghatározott állami kompenzáció összegét évente felülvizsgálat alá lehet vonni, ha a kiszámításhoz figyelembe vett költségelemek közül legalább egy 5 %-osnál nagyobb eltérést mutat az előző évhez képest,

| — | a személyforgalmi vonalakkal kapcsolatban az Italia, a Lloyd Triestino, az Adriatica és a Tirrenia az éves szerződések alapján kompenzációt kaphatott a tevékenységek megszüntetésére engedélyezett hároméves időszak során nyújtott tengerhajózási szolgáltatásokért. Az éves kompenzációkat a várható költségek és bevételek alapján kellett meghatározni, és azoknak a társaságok gazdasági egyensúlyának biztosítását kellett célozniuk. Ennek érdekében a kompenzációt év végén felül lehetett vizsgálni, |
| --- | --- |

—

a személyforgalmi vonalakkal kapcsolatban az Italia, a Lloyd Triestino, az Adriatica és a Tirrenia az éves szerződések alapján kompenzációt kaphatott a tevékenységek megszüntetésére engedélyezett hároméves időszak során nyújtott tengerhajózási szolgáltatásokért. Az éves kompenzációkat a várható költségek és bevételek alapján kellett meghatározni, és azoknak a társaságok gazdasági egyensúlyának biztosítását kellett célozniuk. Ennek érdekében a kompenzációt év végén felül lehetett vizsgálni,

| — | a teherforgalmi útvonalakkal kapcsolatban a korábbi Finmare-csoport új tengeri útvonalakat indító vagy a meglévő útvonalakat működtető társaságai legfeljebb ötéves időszakra állami kompenzációt kaphattak, amelynek célja a társaságok gazdasági egyensúlyának biztosítása. Ennek érdekében a kompenzációt minden év június 30-áig kellett felülvizsgálni. A meglévő útvonalak működtetéséért járó kompenzáció csak éves szerződések alapján volt odaítélhető. |
| --- | --- |

—

a teherforgalmi útvonalakkal kapcsolatban a korábbi Finmare-csoport új tengeri útvonalakat indító vagy a meglévő útvonalakat működtető társaságai legfeljebb ötéves időszakra állami kompenzációt kaphattak, amelynek célja a társaságok gazdasági egyensúlyának biztosítása. Ennek érdekében a kompenzációt minden év június 30-áig kellett felülvizsgálni. A meglévő útvonalak működtetéséért járó kompenzáció csak éves szerződések alapján volt odaítélhető.

| (202) | Összefoglalásképpen a teher- és személyforgalmi útvonalakkal kapcsolatban a 684/1974. számú törvény és az 501/1979. számú rendelet nem határozta meg sem a hatékonysági ösztönző mechanizmusát, sem pedig azt a lehetőséget, hogy a vállalkozás számára észszerű bevételt lehessen nyújtani az ellátott közszolgáltatásokért. Emellett az 501/1979. számú rendelettel végrehajtott 684/1974. számú törvény vezette be először a teher- és a személyforgalmi vonalak közötti megkülönböztetést, és a két szolgáltatástípus számára eltérő kompenzációs mechanizmust hozott létre. Az említett jogszabály nem határozta meg, mely mechanizmust kellett alkalmazni a vegyes útvonalra (teher- és személyforgalom). |
| --- | --- |

(202)

Összefoglalásképpen a teher- és személyforgalmi útvonalakkal kapcsolatban a 684/1974. számú törvény és az 501/1979. számú rendelet nem határozta meg sem a hatékonysági ösztönző mechanizmusát, sem pedig azt a lehetőséget, hogy a vállalkozás számára észszerű bevételt lehessen nyújtani az ellátott közszolgáltatásokért. Emellett az 501/1979. számú rendelettel végrehajtott 684/1974. számú törvény vezette be először a teher- és a személyforgalmi vonalak közötti megkülönböztetést, és a két szolgáltatástípus számára eltérő kompenzációs mechanizmust hozott létre. Az említett jogszabály nem határozta meg, mely mechanizmust kellett alkalmazni a vegyes útvonalra (teher- és személyforgalom).

| (203) | A 856/1986. számú törvény tovább módosította a kompenzációs mechanizmust. A nemzeti gazdaság szempontjából elengedhetetlen teherforgalmi útvonalak tekintetében a 2. cikk előírta, hogy az induló támogatást legfeljebb ötéves időtartamra lehet nyújtani (1985. január 1-jétől). Az 1986. január 1-jén fennálló és az Adriatica által működtetett, az Adriai-tenger középső és alsó térségének nyugati és keleti partjai közötti vegyes útvonalak, valamint a Jón-tenger és a Földközi-tenger keleti térsége közötti útvonalak tekintetében a 856/1986. számú törvény 11. és 13. cikkével összhangban a kiegyenlítő támogatást a szolgáltatás nyújtása során felmerülő bevételek és költségek közötti különbözet alapján kell kiszámítani, amelyet az átlagos és objektív paraméterekre hivatkozásul kell megállapítani, és amelynek magában kell foglalnia a befektetett tőke észszerű megtérülését. A közszolgáltatási szerződéseknek magukban kellett foglalniuk a pontos részleteket azokról az elemekről, amelyeket figyelembe kellett venni a támogatás kiszámításakor, valamint a támogatott útvonalak teljes listáját, a használandó hajókat és a járatsűrűséget. A támogatást a kereskedelmi hajózásért, a társadalmi részvételért és az államkincstárért felelős minisztereknek kellett jóváhagyniuk. |
| --- | --- |

(203)

A 856/1986. számú törvény tovább módosította a kompenzációs mechanizmust. A nemzeti gazdaság szempontjából elengedhetetlen teherforgalmi útvonalak tekintetében a 2. cikk előírta, hogy az induló támogatást legfeljebb ötéves időtartamra lehet nyújtani (1985. január 1-jétől). Az 1986. január 1-jén fennálló és az Adriatica által működtetett, az Adriai-tenger középső és alsó térségének nyugati és keleti partjai közötti vegyes útvonalak, valamint a Jón-tenger és a Földközi-tenger keleti térsége közötti útvonalak tekintetében a 856/1986. számú törvény 11. és 13. cikkével összhangban a kiegyenlítő támogatást a szolgáltatás nyújtása során felmerülő bevételek és költségek közötti különbözet alapján kell kiszámítani, amelyet az átlagos és objektív paraméterekre hivatkozásul kell megállapítani, és amelynek magában kell foglalnia a befektetett tőke észszerű megtérülését. A közszolgáltatási szerződéseknek magukban kellett foglalniuk a pontos részleteket azokról az elemekről, amelyeket figyelembe kellett venni a támogatás kiszámításakor, valamint a támogatott útvonalak teljes listáját, a használandó hajókat és a járatsűrűséget. A támogatást a kereskedelmi hajózásért, a társadalmi részvételért és az államkincstárért felelős minisztereknek kellett jóváhagyniuk.

| (204) | A 856/1986. számú törvény nem határozta meg, milyen kompenzációs mechanizmus lenne alkalmazandó a Szardínia és Korzika közötti összeköttetésre, amelyet a Tirrenia átruházott a Saremarra. Mindazonáltal az eredeti szerződés kabotázs-összeköttetésként kezelte ezt az útvonalat, és ugyanazon szabályok alapján írta elő a finanszírozását. |
| --- | --- |

(204)

A 856/1986. számú törvény nem határozta meg, milyen kompenzációs mechanizmus lenne alkalmazandó a Szardínia és Korzika közötti összeköttetésre, amelyet a Tirrenia átruházott a Saremarra. Mindazonáltal az eredeti szerződés kabotázs-összeköttetésként kezelte ezt az útvonalat, és ugyanazon szabályok alapján írta elő a finanszírozását.

| (205) | Végezetül a 77/1989. számú törvényerejű rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírta, hogy 1990. január 1-jétől a személy- és teherforgalmi szolgáltatások biztosítása szempontjából elengedhetetlennek tartott és az állam által az érdekelt társaságok javaslata alapján meghatározandó útvonalak részesüljenek kiegyenlítő támogatásban. A szigetekkel való összeköttetésekkel kapcsolatban a kiegyenlítő támogatás összegét a közszolgáltatási szerződésekben kell meghatározni, referenciaként figyelembe véve a nemzeti vasúti társaság által alkalmazott díjak átlagát és objektív paramétereit.






  f) | A korábbi közszolgáltatási szerződések visszavonása és a jogszabályok hatályon kívül helyezése |
| --- | --- | --- |

(205)

Végezetül a 77/1989. számú törvényerejű rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírta, hogy 1990. január 1-jétől a személy- és teherforgalmi szolgáltatások biztosítása szempontjából elengedhetetlennek tartott és az állam által az érdekelt társaságok javaslata alapján meghatározandó útvonalak részesüljenek kiegyenlítő támogatásban. A szigetekkel való összeköttetésekkel kapcsolatban a kiegyenlítő támogatás összegét a közszolgáltatási szerződésekben kell meghatározni, referenciaként figyelembe véve a nemzeti vasúti társaság által alkalmazott díjak átlagát és objektív paramétereit.

f)

A korábbi közszolgáltatási szerződések visszavonása és a jogszabályok hatályon kívül helyezése

| (206) | A személy- és teherforgalomról szóló valamennyi közszolgáltatási szerződést, amelyet az 1936. évi rendeletek (48) alapján írtak alá, 1962-ben visszavonták, és az új jogi keret alapján új szerződésekkel helyettesítették. |
| --- | --- |

(206)

A személy- és teherforgalomról szóló valamennyi közszolgáltatási szerződést, amelyet az 1936. évi rendeletek (48) alapján írtak alá, 1962-ben visszavonták, és az új jogi keret alapján új szerződésekkel helyettesítették.

48

A nemzetközi összeköttetésekért nyújtott kompenzációra vonatkozó következtetés

A nemzetközi összeköttetésekért nyújtott kompenzációra vonatkozó következtetés

| (207) | A Bizottság nem tudja elfogadni az olasz hatóságok azon érvelését, amely szerint az Adriaticának és a Saremarnak a nemzetközi összeköttetések működtetéséért fizetett támogatást létező támogatásnak kell minősíteni azért, mert a közszolgáltatási rendszer az EK-Szerződés és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése előtt fennállt. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság nem tudja elfogadni az olasz hatóságok azon érvelését, amely szerint az Adriaticának és a Saremarnak a nemzetközi összeköttetések működtetéséért fizetett támogatást létező támogatásnak kell minősíteni azért, mert a közszolgáltatási rendszer az EK-Szerződés és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése előtt fennállt.

| (208) | A tengeri kabotázsról szóló rendeletre történő hivatkozás nem releváns, mivel ez a rendelet nem érinti a nemzetközi útvonalakat. |
| --- | --- |

(208)

A tengeri kabotázsról szóló rendeletre történő hivatkozás nem releváns, mivel ez a rendelet nem érinti a nemzetközi útvonalakat.

| (209) | Emellett a fentiekben kiemelt elemek fényében ((180)–(206) preambulumbekezdés) a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eredeti támogatási rendszer jelentős módosításokon ment keresztül, ami kihatott a jellegére, és ezért teljesen új támogatási rendszerré vált. Ezek a módosítások az 1936. évi rendeletekkel létrehozott eredeti jogi keret számos – ha nem az összes – alapvető jellemzőjére kiterjednek, és teljes mértékben átalakították a keretet. |
| --- | --- |

(209)

Emellett a fentiekben kiemelt elemek fényében ((180)–(206) preambulumbekezdés) a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eredeti támogatási rendszer jelentős módosításokon ment keresztül, ami kihatott a jellegére, és ezért teljesen új támogatási rendszerré vált. Ezek a módosítások az 1936. évi rendeletekkel létrehozott eredeti jogi keret számos – ha nem az összes – alapvető jellemzőjére kiterjednek, és teljes mértékben átalakították a keretet.

| (210) | Egyrészt az e határozatban vizsgált legtöbb nemzetközi útvonal működtetésének kezdete nem előzte meg az EK-Szerződés hatálybalépését. Az egyetlen kivétel a Tirrenia által működtetett Bari/Durrës útvonal volt. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy míg az ezen értékelés tárgyát képező Bari/Durrës összeköttetés vegyes (személy- és teherforgalmi) útvonal, a nemzeti érdekű útvonalak listájában szereplő útvonal csak személyforgalmi volt. Emellett a nemzeti érdekű útvonalak listájában szereplő, Szardíniát Korzikával összekötő személyforgalmi útvonal a La Maddalena/Palau/Bonifacio útvonal volt, és azt eredetileg a Tirrenia működtette. A Bizottság megjegyzi, hogy a későbbiekben a Saremar által működtetett vegyes útvonalak, amelyeket a 856/1986. számú törvény 15. cikke hozott létre, külön útvonalak voltak, nevezetesen a La Maddalena/Palau és a Santa Teresa di Gallura/Bonifacio. |
| --- | --- |

(210)

Egyrészt az e határozatban vizsgált legtöbb nemzetközi útvonal működtetésének kezdete nem előzte meg az EK-Szerződés hatálybalépését. Az egyetlen kivétel a Tirrenia által működtetett Bari/Durrës útvonal volt. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy míg az ezen értékelés tárgyát képező Bari/Durrës összeköttetés vegyes (személy- és teherforgalmi) útvonal, a nemzeti érdekű útvonalak listájában szereplő útvonal csak személyforgalmi volt. Emellett a nemzeti érdekű útvonalak listájában szereplő, Szardíniát Korzikával összekötő személyforgalmi útvonal a La Maddalena/Palau/Bonifacio útvonal volt, és azt eredetileg a Tirrenia működtette. A Bizottság megjegyzi, hogy a későbbiekben a Saremar által működtetett vegyes útvonalak, amelyeket a 856/1986. számú törvény 15. cikke hozott létre, külön útvonalak voltak, nevezetesen a La Maddalena/Palau és a Santa Teresa di Gallura/Bonifacio.

| (211) | Másrészt a nemzetközi útvonalak működtetéséért járó kompenzáció nyújtásának jogalapját az EK-Szerződés hatálybalépését követően helyezték hatályon kívül. |
| --- | --- |

(211)

Másrészt a nemzetközi útvonalak működtetéséért járó kompenzáció nyújtásának jogalapját az EK-Szerződés hatálybalépését követően helyezték hatályon kívül.

| (212) | Harmadrészt az útvonalak közszolgáltatási rendszer szerinti működtetéséért járó kompenzáció összegének kiszámítására irányuló mechanizmus, beleértve a haszonkulcsot, valamint annak felülvizsgálata jelentősen módosult számos alkalommal. |
| --- | --- |

(212)

Harmadrészt az útvonalak közszolgáltatási rendszer szerinti működtetéséért járó kompenzáció összegének kiszámítására irányuló mechanizmus, beleértve a haszonkulcsot, valamint annak felülvizsgálata jelentősen módosult számos alkalommal.

| (213) | Negyedrészt azt az időszakot, amely során kompenzáció nyújtható, többször meghosszabbították. |
| --- | --- |

(213)

Negyedrészt azt az időszakot, amely során kompenzáció nyújtható, többször meghosszabbították.

| (214) | Ötödrészt a közszolgáltatási összeköttetések finanszírozására elkülönített költségvetési erőforrásokat nem határozták meg 1936-ban. Az általános összeget először 1962-ben vezették be, azonban 1974-ben megszüntették. |
| --- | --- |

(214)

Ötödrészt a közszolgáltatási összeköttetések finanszírozására elkülönített költségvetési erőforrásokat nem határozták meg 1936-ban. Az általános összeget először 1962-ben vezették be, azonban 1974-ben megszüntették.

| (215) | Hatodrészt a 684/1974. számú törvény 8. és 9. cikkében előírt kabotázs-összeköttetésekre vonatkozó kompenzációs mechanizmus csak a 856/1986. számú törvény 13. cikkének (4) bekezdése értelmében vált alkalmazandóvá az Adriatica által működtetett nemzetközi útvonalakra. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy még ha a 684/1974. számú törvény szerint nyújtott költségalapú kompenzációt az 1936. évi rendeletekben előírt módszeren alapuló kompenzációhoz hasonlónak tekintjük is, ugyanez nem mondható el a 600/1962. számú törvény által bevezetett keretre, amely előzetesen rögzített összeg nyújtását írta elő, és hatékonysági ösztönzőket foglalt magában, és közel 13 évig hatályban volt. |
| --- | --- |

(215)

Hatodrészt a 684/1974. számú törvény 8. és 9. cikkében előírt kabotázs-összeköttetésekre vonatkozó kompenzációs mechanizmus csak a 856/1986. számú törvény 13. cikkének (4) bekezdése értelmében vált alkalmazandóvá az Adriatica által működtetett nemzetközi útvonalakra. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy még ha a 684/1974. számú törvény szerint nyújtott költségalapú kompenzációt az 1936. évi rendeletekben előírt módszeren alapuló kompenzációhoz hasonlónak tekintjük is, ugyanez nem mondható el a 600/1962. számú törvény által bevezetett keretre, amely előzetesen rögzített összeg nyújtását írta elő, és hatékonysági ösztönzőket foglalt magában, és közel 13 évig hatályban volt.

| (216) | Az olasz hatóságok szerint az EK-Szerződés hatálybalépését követően bevezetett módosítások célja az volt, hogy korlátozzák az állami hozzájárulás összegét. Mindazonáltal a fenti (209)–(215) preambulumbekezdésekben előírt elemek rámutatnak arra, hogy ezek a módosítások nem pusztán csökkentik a társaságoknak nyújtott kompenzációt, hanem alapvetően módosítják a támogatási intézkedés jellegét. Valójában mindezek a módosítások képesek voltak arra, hogy befolyásolják a kompenzáció belső piaccal való összeegyeztethetőségét, mivel módosították annak a versenyre gyakorolt potenciális hatásait. Összefoglalva a kompenzációs mechanizmusok változatlanul hagyása helyett Olaszország a nemzetközi közszolgáltatási útvonalakra vonatkozó számos kompenzációs rendszert hozott létre az EK-Szerződés hatálybalépését követően. |
| --- | --- |

(216)

Az olasz hatóságok szerint az EK-Szerződés hatálybalépését követően bevezetett módosítások célja az volt, hogy korlátozzák az állami hozzájárulás összegét. Mindazonáltal a fenti (209)–(215) preambulumbekezdésekben előírt elemek rámutatnak arra, hogy ezek a módosítások nem pusztán csökkentik a társaságoknak nyújtott kompenzációt, hanem alapvetően módosítják a támogatási intézkedés jellegét. Valójában mindezek a módosítások képesek voltak arra, hogy befolyásolják a kompenzáció belső piaccal való összeegyeztethetőségét, mivel módosították annak a versenyre gyakorolt potenciális hatásait. Összefoglalva a kompenzációs mechanizmusok változatlanul hagyása helyett Olaszország a nemzetközi közszolgáltatási útvonalakra vonatkozó számos kompenzációs rendszert hozott létre az EK-Szerződés hatálybalépését követően.

| (217) | A kedvezményezettek által a vizsgálat során benyújtott észrevételek tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy ezek az észrevételek jelentős mértékben átfedésben vannak az olasz hatóságok észrevételeivel. A kedvezményezettek szerint a Bizottság hallgatólagosan engedélyezte a szóban forgó intézkedéseket azzal, hogy hosszú ideig késleltette a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását, miután tájékoztatást kapott a Tirrenia-csoport társaságai számára nyújtott támogatásokról. |
| --- | --- |

(217)

A kedvezményezettek által a vizsgálat során benyújtott észrevételek tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy ezek az észrevételek jelentős mértékben átfedésben vannak az olasz hatóságok észrevételeivel. A kedvezményezettek szerint a Bizottság hallgatólagosan engedélyezte a szóban forgó intézkedéseket azzal, hogy hosszú ideig késleltette a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását, miután tájékoztatást kapott a Tirrenia-csoport társaságai számára nyújtott támogatásokról.

| (218) | Mindazonáltal az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében vett előzetes bejelentés hiányában a tengerhajózási szolgáltatások működtetéséért járó éves támogatásokat bevezető számos jogalkotói szöveg és az eredeti szerződések Bizottság általi lehetséges ismerete nem jelenti azt, hogy hallgatólagos beleegyezését adta azokhoz. A tény, hogy a Bizottság tisztában van bizonyos intézkedésekkel, és nem tesz intézkedéseket azokkal kapcsolatban, önmagában nem lehet hatással arra, hogy a támogatás létezőnek vagy újnak minősüljön (49). |
| --- | --- |

(218)

Mindazonáltal az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében vett előzetes bejelentés hiányában a tengerhajózási szolgáltatások működtetéséért járó éves támogatásokat bevezető számos jogalkotói szöveg és az eredeti szerződések Bizottság általi lehetséges ismerete nem jelenti azt, hogy hallgatólagos beleegyezését adta azokhoz. A tény, hogy a Bizottság tisztában van bizonyos intézkedésekkel, és nem tesz intézkedéseket azokkal kapcsolatban, önmagában nem lehet hatással arra, hogy a támogatás létezőnek vagy újnak minősüljön (49).

49

| (219) | A fentiek miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzetközi útvonalakért nyújtott kompenzáció az új eljárási rendelet 1. cikke értelmében új támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(219)

A fentiek miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzetközi útvonalakért nyújtott kompenzáció az új eljárási rendelet 1. cikke értelmében új támogatásnak minősül.

5.1.3.   A támogatás összeegyeztethetősége

A támogatás összeegyeztethetősége

5.1.3.1.   Általános keret

Általános keret

| (220) | Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az „általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel.” |
| --- | --- |

(220)

Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az „általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel.”

| (221) | A cikk abban az esetben írja elő az EUMSZ 107. cikkében foglalt állami támogatás tilalmától való eltérést, amennyiben a támogatás szükséges és arányos a tekintetben, hogy a támogatás hiánya az elfogadható gazdasági feltételek mellett akadályozná az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítését. Az EUMSZ 106. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság feladata biztosítani e cikk alkalmazását, többek közt meghatározva, mely feltételek alapján véli úgy, hogy a szükségesség és az arányosság kritériumai teljesülnek. |
| --- | --- |

(221)

A cikk abban az esetben írja elő az EUMSZ 107. cikkében foglalt állami támogatás tilalmától való eltérést, amennyiben a támogatás szükséges és arányos a tekintetben, hogy a támogatás hiánya az elfogadható gazdasági feltételek mellett akadályozná az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítését. Az EUMSZ 106. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság feladata biztosítani e cikk alkalmazását, többek közt meghatározva, mely feltételek alapján véli úgy, hogy a szükségesség és az arányosság kritériumai teljesülnek.

| (222) | 2012. január 31-én hatályba lépett a közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011) (a továbbiakban: 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály) és a 2012/21/EU bizottsági határozat (50) (a „2012. évi ÁGÉSZ-határozat”). E dátumtól kezdődően a közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét a 2012. évi ÁGÉSZ-határozat és a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály kritériumai szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(222)

2012. január 31-én hatályba lépett a közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011) (a továbbiakban: 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály) és a 2012/21/EU bizottsági határozat (50) (a „2012. évi ÁGÉSZ-határozat”). E dátumtól kezdődően a közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét a 2012. évi ÁGÉSZ-határozat és a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály kritériumai szerint kell vizsgálni.

50

| (223) | A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály alkalmazandó az annak hatálybalépését megelőzően nyújtott jogellenes támogatásokkal kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan a Bizottság 2012. január 31-én hoz határozatot, kivéve a 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontokban foglalt rendelkezéseket (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 69. pontját). Ennek következményeként a regionális társaságok számára az eredeti szerződések 2008. december 31-i lejáratáig nyújtott kompenzáció összeegyeztethetősége a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálya alá esik, és azt az abban foglalt, vonatkozó rendelkezések alapján kell értékelni, nevezetesen az alábbiak szerint:






  a) | a támogatás csak az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében említett valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatás kapcsán nyújtható; |
| --- | --- | --- |

(223)

A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály alkalmazandó az annak hatálybalépését megelőzően nyújtott jogellenes támogatásokkal kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan a Bizottság 2012. január 31-én hoz határozatot, kivéve a 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontokban foglalt rendelkezéseket (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 69. pontját). Ennek következményeként a regionális társaságok számára az eredeti szerződések 2008. december 31-i lejáratáig nyújtott kompenzáció összeegyeztethetősége a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálya alá esik, és azt az abban foglalt, vonatkozó rendelkezések alapján kell értékelni, nevezetesen az alábbiak szerint:

a)

a támogatás csak az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében említett valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatás kapcsán nyújtható;

| b) | az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével az érintett vállalkozást egy vagy több hivatalos aktussal kell megbízni. E hivatalos aktusoknak meg kell határozniuk a közszolgáltatási kötelezettség tartalmát és időtartamát; a kötelezettségekkel megbízott vállalkozást és adott esetben az érintett területet; a vállalkozásra ruházott kizárólagos vagy különleges jogok jellegét; a kompenzáció leírását, valamint a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paramétereit; és a túlkompenzáció elkerülése és visszafizetése vonatkozásában szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével az érintett vállalkozást egy vagy több hivatalos aktussal kell megbízni. E hivatalos aktusoknak meg kell határozniuk a közszolgáltatási kötelezettség tartalmát és időtartamát; a kötelezettségekkel megbízott vállalkozást és adott esetben az érintett területet; a vállalkozásra ruházott kizárólagos vagy különleges jogok jellegét; a kompenzáció leírását, valamint a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paramétereit; és a túlkompenzáció elkerülése és visszafizetése vonatkozásában szükséges intézkedéseket;

| c) | az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget. |
| --- | --- |

c)

az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget.

| (224) | Az eredeti szerződések előírták, hogy a kiszolgálandó útvonalakkal és kikötőkkel kapcsolatos kötelezettségeket, a tengeri összeköttetésekhez rendelt hajók kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát és a menetdíjakat részletesen a kedvezményezettek által az állami hatóságok számára jóváhagyás céljából benyújtott ötéves tervekben kell meghatározni. Ezen az alapon a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a társaságokra bízott közszolgáltatási kötelezettség ezzel egyidejűleg az olasz állammal 1991 júliusában kötött eredeti szerződésekből, a fent ismertetett jogi keretből és az ötéves tervekből ered. |
| --- | --- |

(224)

Az eredeti szerződések előírták, hogy a kiszolgálandó útvonalakkal és kikötőkkel kapcsolatos kötelezettségeket, a tengeri összeköttetésekhez rendelt hajók kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát és a menetdíjakat részletesen a kedvezményezettek által az állami hatóságok számára jóváhagyás céljából benyújtott ötéves tervekben kell meghatározni. Ezen az alapon a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a társaságokra bízott közszolgáltatási kötelezettség ezzel egyidejűleg az olasz állammal 1991 júliusában kötött eredeti szerződésekből, a fent ismertetett jogi keretből és az ötéves tervekből ered.

| (225) | Az ötéves tervek meghatározták a kikötőket, valamint a fő- és holtszezonon belül működtetendő járatok sűrűségét, továbbá azt, hogy milyen típusú hajót kell az egyes útvonalakhoz rendelni. Az ebből következő szolgáltatási hálózatot azonban ötévente módosítani lehetett a szóban forgó útvonalakon felmerülő kereslet változásainak megfelelően. Az olasz hatóságok által nyújtott információk rámutattak arra, hogy csak az érintett helyi közösségek tudták módosítani a járatsűrűséget vagy a menetrendeket, miután külön kérelmet küldtek a Közlekedési Minisztériumnak. Ezeket a kérelmeket kezdetben minisztériumközi szinten értékelték, többek közt az érintett társaság működési költségeire gyakorolt pénzügyi hatások figyelembevételével. Az ötéves időtartam alatt a szolgáltatási hálózat bárminemű módosítására ezért a kedvezményezetteknek címzett közigazgatási határozat keretében került sor. |
| --- | --- |

(225)

Az ötéves tervek meghatározták a kikötőket, valamint a fő- és holtszezonon belül működtetendő járatok sűrűségét, továbbá azt, hogy milyen típusú hajót kell az egyes útvonalakhoz rendelni. Az ebből következő szolgáltatási hálózatot azonban ötévente módosítani lehetett a szóban forgó útvonalakon felmerülő kereslet változásainak megfelelően. Az olasz hatóságok által nyújtott információk rámutattak arra, hogy csak az érintett helyi közösségek tudták módosítani a járatsűrűséget vagy a menetrendeket, miután külön kérelmet küldtek a Közlekedési Minisztériumnak. Ezeket a kérelmeket kezdetben minisztériumközi szinten értékelték, többek közt az érintett társaság működési költségeire gyakorolt pénzügyi hatások figyelembevételével. Az ötéves időtartam alatt a szolgáltatási hálózat bárminemű módosítására ezért a kedvezményezetteknek címzett közigazgatási határozat keretében került sor.

| (226) | A 2005. évi határozat elfogadásának idején Olaszország benyújtotta a Bizottságnak az első két ötéves tervet, amelyek az 1990–1994 és az 1995–1999 közötti időszakra vonatkoznak. A harmadik tervet (amely a 2000–2004 közötti időszakra vonatkozik) még nem fogadták el a 2005. évi határozat elfogadása idején. A 2000. március 8-i miniszteri rendelet felhatalmazta a társaságokat arra, hogy a 2000–2004 közötti ötéves terv elfogadásáig az 1999-ben hatályban lévő, 1994–1999-re vonatkozó ötéves tervben elfogadott feltételek mellett folytassák a közszolgáltatás ellátását. |
| --- | --- |

(226)

A 2005. évi határozat elfogadásának idején Olaszország benyújtotta a Bizottságnak az első két ötéves tervet, amelyek az 1990–1994 és az 1995–1999 közötti időszakra vonatkoznak. A harmadik tervet (amely a 2000–2004 közötti időszakra vonatkozik) még nem fogadták el a 2005. évi határozat elfogadása idején. A 2000. március 8-i miniszteri rendelet felhatalmazta a társaságokat arra, hogy a 2000–2004 közötti ötéves terv elfogadásáig az 1999-ben hatályban lévő, 1994–1999-re vonatkozó ötéves tervben elfogadott feltételek mellett folytassák a közszolgáltatás ellátását.

| (227) | Ahogyan a fentiekben szerepel, a 2005. évi határozat 2009. évi ítélettel történő megsemmisítését követően Olaszország megerősítette, hogy a 2000–2004 és a 2005–2008 közötti időszakra nem fogadtak el ötéves tervet. Ehelyett az olasz hatóságok szerint a vállalkozások számára előírt közszolgáltatási kötelezettségek módosításait eseti alapon fogadták el annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat jobban összhangba hozzák a helyi közösségek szükségleteivel anélkül, hogy a közszolgáltatási rendszert lényegi módon módosítanák. |
| --- | --- |

(227)

Ahogyan a fentiekben szerepel, a 2005. évi határozat 2009. évi ítélettel történő megsemmisítését követően Olaszország megerősítette, hogy a 2000–2004 és a 2005–2008 közötti időszakra nem fogadtak el ötéves tervet. Ehelyett az olasz hatóságok szerint a vállalkozások számára előírt közszolgáltatási kötelezettségek módosításait eseti alapon fogadták el annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat jobban összhangba hozzák a helyi közösségek szükségleteivel anélkül, hogy a közszolgáltatási rendszert lényegi módon módosítanák.

| (228) | Ennek következményeként a Bizottság megjegyzi, hogy az 1994–1999-re vonatkozó ötéves tervben ismertetett helyzethez képest nem került sor a közszolgáltatási rendszer jelentős módosítására, és ennek értelmében feltételezi, hogy a társaságok a menetrend, a járatsűrűség, a hajók vagy a menetdíjak tekintetében az eredeti szerződések lejáratáig továbbra is lényegében ugyanazon közszolgáltatási kötelezettségek alapján folytatták a szolgáltatások nyújtását. |
| --- | --- |

(228)

Ennek következményeként a Bizottság megjegyzi, hogy az 1994–1999-re vonatkozó ötéves tervben ismertetett helyzethez képest nem került sor a közszolgáltatási rendszer jelentős módosítására, és ennek értelmében feltételezi, hogy a társaságok a menetrend, a járatsűrűség, a hajók vagy a menetdíjak tekintetében az eredeti szerződések lejáratáig továbbra is lényegében ugyanazon közszolgáltatási kötelezettségek alapján folytatták a szolgáltatások nyújtását.

5.1.3.2.   Valós és megfelelően meghatározott ÁGÉSZ

Valós és megfelelően meghatározott ÁGÉSZ

| (229) | A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 12. és 13. pontja szerint a támogatást valós és megfelelően meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért kell nyújtani. Emellett a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett. |
| --- | --- |

(229)

A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 12. és 13. pontja szerint a támogatást valós és megfelelően meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért kell nyújtani. Emellett a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett.

| (230) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meglétének alkalmazási körét meghatározó, konkrét uniós szabályok hiányában a tagállamok széles körű hatáskörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, és az e szolgáltatások tagállamok általi meghatározását a Bizottság csak nyilvánvaló hiba esetén kérdőjelezheti meg (51). |
| --- | --- |

(230)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meglétének alkalmazási körét meghatározó, konkrét uniós szabályok hiányában a tagállamok széles körű hatáskörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, és az e szolgáltatások tagállamok általi meghatározását a Bizottság csak nyilvánvaló hiba esetén kérdőjelezheti meg (51).

51

| (231) | A 4055/86/EGK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint „a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadságát kell alkalmazni a tagállamok összes olyan állampolgára tekintetében, akik egy olyan tagállamban telepedtek le, amely nem azonos a szolgáltatásokat igénybe vevő személy tagállamával”, Mindazonáltal a tengeri kabotázsról szóló rendelettől (52) eltérő módon a 4055/86/EGK rendelet nem határozza meg a nemzetközi tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadságának elve alóli lehetséges kivételeket. |
| --- | --- |

(231)

A 4055/86/EGK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint „a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadságát kell alkalmazni a tagállamok összes olyan állampolgára tekintetében, akik egy olyan tagállamban telepedtek le, amely nem azonos a szolgáltatásokat igénybe vevő személy tagállamával”, Mindazonáltal a tengeri kabotázsról szóló rendelettől (52) eltérő módon a 4055/86/EGK rendelet nem határozza meg a nemzetközi tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadságának elve alóli lehetséges kivételeket.

52

| (232) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy függetlenül attól, hogy nincs olyan kifejezett rendelkezés, amely szabályozza a tagállamok azon lehetőségét, hogy a tengeri szállítási szolgáltatásokra vonatkozó közszolgáltatási szerződéseket kössenek a tagállamok között vagy a tagállamok és harmadik országok között, a 4055/86/EGK rendelet nem tiltja a tagállamoknak, hogy ilyen intézkedéseket tegyenek. A tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: tengeri szállítási iránymutatás) (53) 9. pontjának második alpontjával összhangban „a Bizottság elfogadja, hogy amennyiben a széles körű közlekedési igények kielégítésére nemzetközi közlekedési szolgáltatásokra van szükség, KSZK vethető ki, illetve KSZSZ köthető meg, feltéve, hogy a nyújtott, bármilyen ellentételezés megfelel az EGT-megállapodás szabályainak és eljárásainak [a Szerződés szabályai és az állami támogatásokra vonatkozó eljárások a Bíróság értelmezése szerint]”. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy függetlenül attól, hogy nincs olyan kifejezett rendelkezés, amely szabályozza a tagállamok azon lehetőségét, hogy a tengeri szállítási szolgáltatásokra vonatkozó közszolgáltatási szerződéseket kössenek a tagállamok között vagy a tagállamok és harmadik országok között, a 4055/86/EGK rendelet nem tiltja a tagállamoknak, hogy ilyen intézkedéseket tegyenek. A tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: tengeri szállítási iránymutatás) (53) 9. pontjának második alpontjával összhangban „a Bizottság elfogadja, hogy amennyiben a széles körű közlekedési igények kielégítésére nemzetközi közlekedési szolgáltatásokra van szükség, KSZK vethető ki, illetve KSZSZ köthető meg, feltéve, hogy a nyújtott, bármilyen ellentételezés megfelel az EGT-megállapodás szabályainak és eljárásainak [a Szerződés szabályai és az állami támogatásokra vonatkozó eljárások a Bíróság értelmezése szerint]”.

53

| (233) | A Bizottság ezért arra a kérdésre fogja korlátozni az értékelését, hogy az Adriatica és a Saremar által működtetett nemzetközi szállítási összeköttetéseket Olaszország szükségesnek ítélte-e annak érdekében, hogy eleget tegyen az elengedhetetlen szállítási szükségleteknek. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság ezért arra a kérdésre fogja korlátozni az értékelését, hogy az Adriatica és a Saremar által működtetett nemzetközi szállítási összeköttetéseket Olaszország szükségesnek ítélte-e annak érdekében, hogy eleget tegyen az elengedhetetlen szállítási szükségleteknek.

Az Adriatica által működtetett nemzetközi útvonalak

Az Adriatica által működtetett nemzetközi útvonalak

| (234) | Az Adriatica működtette az Olaszország és Görögország, Albánia, Montenegró és Horvátország közötti nemzetközi útvonalakat. |
| --- | --- |

(234)

Az Adriatica működtette az Olaszország és Görögország, Albánia, Montenegró és Horvátország közötti nemzetközi útvonalakat.

| (235) | A Bizottságnak értékelnie kell, hogy ezeken az útvonalakon voltak-e versenytársak, amelyek az állami vállalkozás által kínált szolgáltatásokkal azonos vagy azokhoz hasonló szolgáltatásokat kínáltak, és megfeleltek a nemzeti hatóságok által meghatározott követelményeknek. Az olasz hatóságok nem tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a 2005. évi határozat megsemmisítését követően ezeken az útvonalakon jelentős változás állt volna be a közszolgáltatási kötelezettségekben vagy a versenyhelyzetben. |
| --- | --- |

(235)

A Bizottságnak értékelnie kell, hogy ezeken az útvonalakon voltak-e versenytársak, amelyek az állami vállalkozás által kínált szolgáltatásokkal azonos vagy azokhoz hasonló szolgáltatásokat kínáltak, és megfeleltek a nemzeti hatóságok által meghatározott követelményeknek. Az olasz hatóságok nem tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a 2005. évi határozat megsemmisítését követően ezeken az útvonalakon jelentős változás állt volna be a közszolgáltatási kötelezettségekben vagy a versenyhelyzetben.

| (236) | Az alábbiakban részletezettek szerint az Adriaticát közérdekű feladat ellátásával bízták meg, ami olyan költségekkel járt, amelyek nem merültek volna fel a társaságnál, ha a saját kereskedelmi érdekei szerint járt volna el.






  — | Olaszország/Görögország |
| --- | --- | --- |

(236)

Az alábbiakban részletezettek szerint az Adriaticát közérdekű feladat ellátásával bízták meg, ami olyan költségekkel járt, amelyek nem merültek volna fel a társaságnál, ha a saját kereskedelmi érdekei szerint járt volna el.

—

Olaszország/Görögország

| (237) | A
  „Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra”
  tengeri útvonal, mely a Közösség központi területeit a periférikus területeinek egyikével köti össze, létfontosságú útvonal volt a kereskedelmi és turistaforgalom számára, különösen azt az instabilitást figyelembe véve, mely megnehezítette az alternatív szárazföldi összeköttetéseket. |
| --- | --- |

(237)

A
  „Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra”
  tengeri útvonal, mely a Közösség központi területeit a periférikus területeinek egyikével köti össze, létfontosságú útvonal volt a kereskedelmi és turistaforgalom számára, különösen azt az instabilitást figyelembe véve, mely megnehezítette az alternatív szárazföldi összeköttetéseket.

„Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra”

| (238) | Továbbá 1977-től az olasz és görög hatóságok közös kérésére a fenti tengeri összeköttetést felvették azon vasútvonalak és autóútvonalak vagy hajóútvonalak listájára, melyekre a vasúti személy- és csomagszállításra vonatkozó 1970. február 7-i nemzetközi egyezmény (CIV) alkalmazandó. Ahhoz, hogy ezen az útvonalon tengerhajózási szolgáltatásokat nyújthasson, az Adriatica csatlakozott az Eurail Közösséghez. |
| --- | --- |

(238)

Továbbá 1977-től az olasz és görög hatóságok közös kérésére a fenti tengeri összeköttetést felvették azon vasútvonalak és autóútvonalak vagy hajóútvonalak listájára, melyekre a vasúti személy- és csomagszállításra vonatkozó 1970. február 7-i nemzetközi egyezmény (CIV) alkalmazandó. Ahhoz, hogy ezen az útvonalon tengerhajózási szolgáltatásokat nyújthasson, az Adriatica csatlakozott az Eurail Közösséghez.

| (239) | Emellett a 2001. október 26-i találkozó során a Bizottságnak megadott információk alapján következett, hogy 1992 és 1999 között az Adriatica ezen a hajtóútvonalon évente átlagosan 265 utat indított, mellyel átlagosan 161 440 utast, 24 376 járművet és 104 437 folyóméter árut szállított. Amint azt az olasz hatóságok 2004. február 17-i levelükben megadták, 1996 és 1999 között az Adriatica számára konkurenciát jelentő vállalkozók nem biztosítottak olyan szolgáltatást, mely a használt járművek minőségére és, többek között, a járatok rendszerességére és sűrűségére nézve ugyanazokat a garanciákat nyújtotta volna. |
| --- | --- |

(239)

Emellett a 2001. október 26-i találkozó során a Bizottságnak megadott információk alapján következett, hogy 1992 és 1999 között az Adriatica ezen a hajtóútvonalon évente átlagosan 265 utat indított, mellyel átlagosan 161 440 utast, 24 376 járművet és 104 437 folyóméter árut szállított. Amint azt az olasz hatóságok 2004. február 17-i levelükben megadták, 1996 és 1999 között az Adriatica számára konkurenciát jelentő vállalkozók nem biztosítottak olyan szolgáltatást, mely a használt járművek minőségére és, többek között, a járatok rendszerességére és sűrűségére nézve ugyanazokat a garanciákat nyújtotta volna.

| (240) | Az Adriatica ezt az útvonalat 1999 végéig működtette. Az 1995–1999 közötti ötéves terv végén az Adriatica felfüggesztette a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon a saját hajóival végzett tevékenységeket, és nem kapott többé állami támogatást ezen útvonal működtetéséért. Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a CIV-egyezményben foglalt, Brindisi és Patrasso közötti személyforgalmi szolgáltatásokat, 2000 és 2004 között az Adriatica szerződéses megállapodásokat között más tengeri vállalkozásokkal. |
| --- | --- |

(240)

Az Adriatica ezt az útvonalat 1999 végéig működtette. Az 1995–1999 közötti ötéves terv végén az Adriatica felfüggesztette a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon a saját hajóival végzett tevékenységeket, és nem kapott többé állami támogatást ezen útvonal működtetéséért. Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a CIV-egyezményben foglalt, Brindisi és Patrasso közötti személyforgalmi szolgáltatásokat, 2000 és 2004 között az Adriatica szerződéses megállapodásokat között más tengeri vállalkozásokkal.

| (241) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok jogosultak voltak arra, hogy az Unió távoli régióit kiszolgáló kikötők felé végzett, menetrend szerinti szolgáltatások tekintetében fedezzék a működési veszteségeket, ha a piaci erők működése nem biztosítana elegendő szolgáltatási szintet. A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az útvonal működtetéséért nyújtott állami támogatás elvben indokolható. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok jogosultak voltak arra, hogy az Unió távoli régióit kiszolgáló kikötők felé végzett, menetrend szerinti szolgáltatások tekintetében fedezzék a működési veszteségeket, ha a piaci erők működése nem biztosítana elegendő szolgáltatási szintet. A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az útvonal működtetéséért nyújtott állami támogatás elvben indokolható.

| (242) | A Bizottság megállapítja, hogy az Olaszország és Görögország közötti tengeri összeköttetések Adriatica általi működtetése valós általános gazdasági érdekű szolgáltatás volt.






  — | Olaszország/Albánia |
| --- | --- | --- |

(242)

A Bizottság megállapítja, hogy az Olaszország és Görögország közötti tengeri összeköttetések Adriatica általi működtetése valós általános gazdasági érdekű szolgáltatás volt.

—

Olaszország/Albánia

| (243) | Az Albániával fennálló összeköttetések 1983-ra nyúlnak vissza, amikor az 1983. évi, Olaszország és Albánia közötti megállapodás (54) alapján az Adriatica megkezdte a Trieszt/Durrës vegyes személy- és teherforgalmi útvonal működtetését. 1991 és 1998 között az Olaszország és Albánia közötti forgalom exponenciálisan nőtt: az 1991-es 20 096-ról 1999-re 357 078-ra nőtt az utasok száma. Az Adriatica által működtetett összeköttetések (Trieszt/Durrës, Ancona/Durrës és Bari/Durrës) elegendőek voltak ahhoz, hogy kielégítsék a helyi lakosság közlekedési szükségleteit, különös tekintettel az alacsony jövedelmű csoportokra, valamint hogy fenntartsák a jó szomszédi viszonyt Albániával. Olaszország utóbbival kapcsolatos érdeke a két ország közötti szoros történelmi, politikai és gazdasági kapcsolatokkal, valamint a 20. században Olaszországba migráló több százezer albánnal és az 1992-ig Albániában élő néhány olasz gyarmatosítóval magyarázható. Emellett az 1990-es években, az albán politikai válság idején, amelyet az ország politikai rendszerének összeomlása követett, az Adriatica kompjai kulcsfontosságú szerepet játszottak az Olaszország által Albánia részére nyújtott logisztikai és humanitárius támogatásban. |
| --- | --- |

(243)

Az Albániával fennálló összeköttetések 1983-ra nyúlnak vissza, amikor az 1983. évi, Olaszország és Albánia közötti megállapodás (54) alapján az Adriatica megkezdte a Trieszt/Durrës vegyes személy- és teherforgalmi útvonal működtetését. 1991 és 1998 között az Olaszország és Albánia közötti forgalom exponenciálisan nőtt: az 1991-es 20 096-ról 1999-re 357 078-ra nőtt az utasok száma. Az Adriatica által működtetett összeköttetések (Trieszt/Durrës, Ancona/Durrës és Bari/Durrës) elegendőek voltak ahhoz, hogy kielégítsék a helyi lakosság közlekedési szükségleteit, különös tekintettel az alacsony jövedelmű csoportokra, valamint hogy fenntartsák a jó szomszédi viszonyt Albániával. Olaszország utóbbival kapcsolatos érdeke a két ország közötti szoros történelmi, politikai és gazdasági kapcsolatokkal, valamint a 20. században Olaszországba migráló több százezer albánnal és az 1992-ig Albániában élő néhány olasz gyarmatosítóval magyarázható. Emellett az 1990-es években, az albán politikai válság idején, amelyet az ország politikai rendszerének összeomlása követett, az Adriatica kompjai kulcsfontosságú szerepet játszottak az Olaszország által Albánia részére nyújtott logisztikai és humanitárius támogatásban.

54

| (244) | Az Adriatica működése az útvonalak, a járatsűrűség és az alkalmazandó menetdíjak tekintetében (amelyeket előzetesen Olaszország határozott meg), valamint az olasz közigazgatás által engedélyezendő hajók/kompok tekintetében korlátozott volt. |
| --- | --- |

(244)

Az Adriatica működése az útvonalak, a járatsűrűség és az alkalmazandó menetdíjak tekintetében (amelyeket előzetesen Olaszország határozott meg), valamint az olasz közigazgatás által engedélyezendő hajók/kompok tekintetében korlátozott volt.

| (245) | A Trieszt/Durrës útvonalon (25 óra utazás) az Adriaticának nem volt versenytársa. Az 1995–1998 közötti időszakban az Adriatica egész évben hetente kétszer működtette az útvonalat személy- és teherforgalmi kompokkal. A kínált maximális kapacitás indulásonként 800 utas volt. 1999-ben az 1998. július 17-i miniszteri rendelettel jóváhagyott, 1995–1999 közötti ötéves terv módosítását követően az Adriatica csak a teherforgalmi szolgáltatásokat látta el ezen az útvonalon. 2000-től (azaz a második ötéves terv aláírásától) Olaszország úgy határozott, hogy megszünteti az útvonalat, mivel a vonalon a forgalmi kereslet csökkenni kezdett, és világos volt, hogy a piacra belépő magánvállalkozások elegendő szolgáltatást fognak nyújtani a vonalon. |
| --- | --- |

(245)

A Trieszt/Durrës útvonalon (25 óra utazás) az Adriaticának nem volt versenytársa. Az 1995–1998 közötti időszakban az Adriatica egész évben hetente kétszer működtette az útvonalat személy- és teherforgalmi kompokkal. A kínált maximális kapacitás indulásonként 800 utas volt. 1999-ben az 1998. július 17-i miniszteri rendelettel jóváhagyott, 1995–1999 közötti ötéves terv módosítását követően az Adriatica csak a teherforgalmi szolgáltatásokat látta el ezen az útvonalon. 2000-től (azaz a második ötéves terv aláírásától) Olaszország úgy határozott, hogy megszünteti az útvonalat, mivel a vonalon a forgalmi kereslet csökkenni kezdett, és világos volt, hogy a piacra belépő magánvállalkozások elegendő szolgáltatást fognak nyújtani a vonalon.

Trieszt/Durrës

| (246) | Az Ancona/Durrës útvonalon (18-19 óra utazás) az Adriaticának nem volt versenytársa. Az 1995–1999 közötti terv szerint az Adriaticának heti kétszer kellett működtetnie ezt az útvonalat. 2001-ben az útvonalat az Adriatica heti négyszer üzemeltette öt személy- és teherforgalmi komppal. A kínált maximális kapacitás 800-1080 utasra szól indulásonként (a komp típusától függően). Az útvonalat 2004-ig működtették, amikor az Adria Ferries a piaci kereslet kielégítéséhez elegendő kapacitással belépett a piacra (800 utast és 25 kamiont szállító kompot használt). |
| --- | --- |

(246)

Az Ancona/Durrës útvonalon (18-19 óra utazás) az Adriaticának nem volt versenytársa. Az 1995–1999 közötti terv szerint az Adriaticának heti kétszer kellett működtetnie ezt az útvonalat. 2001-ben az útvonalat az Adriatica heti négyszer üzemeltette öt személy- és teherforgalmi komppal. A kínált maximális kapacitás 800-1080 utasra szól indulásonként (a komp típusától függően). Az útvonalat 2004-ig működtették, amikor az Adria Ferries a piaci kereslet kielégítéséhez elegendő kapacitással belépett a piacra (800 utast és 25 kamiont szállító kompot használt).

Ancona/Durrës

| (247) | A Bari/Durrës útvonalon (8 óra utazás) az Adriatica más (uniós és nem uniós) vállalkozásokkal versengett, amelyek azonban régi hajókat használtak, és olyan szolgáltatásokat nyújtottak, amelyek nem garantálták a lakosság szükségleteinek kielégítéséhez szükséges rendszerességet és megbízhatóságot. Az 1995–1999 közötti terv szerint az Adriaticának heti négyszer kellett működtetnie ezt az útvonalat. 1998-ban a Minisztérium által jóváhagyott terv módosítását követően az Adriatica heti háromszor működtette ezt az útvonalat. A kínált teljes kapacitás egész évben indulásonként 1 080 utas volt. A 2001-es keresleti adatok szerint az Adriatica volt az ezen az útvonalon működő egyetlen társaság, amely képes lett volna eleget tenni egész évben a kereslet egészének (azaz a holtszezonban napi 530 utas, a főszezonban pedig napi 1 050 utas). Emellett az Adriatica díjai nem voltak alacsonyabbak a versenytársak árainál. A 2005. évi határozat Törvényszék általi megsemmisítését követően az olasz hatóságok által benyújtott információk szerint a Bari/Durrës útvonalon elért eredmények pozitívak voltak a 2004–2008 közötti időszakban. Bár az olasz hatóságok nem tudtak útvonalankénti adatokat bemutatni a 2002–2003 közötti időszakra vonatkozóan, 2018. december 21-i válaszukban megerősítették, hogy az Adriatica 2002–2008 között nem kapott kompenzációt az útvonal működtetéséért. |
| --- | --- |

(247)

A Bari/Durrës útvonalon (8 óra utazás) az Adriatica más (uniós és nem uniós) vállalkozásokkal versengett, amelyek azonban régi hajókat használtak, és olyan szolgáltatásokat nyújtottak, amelyek nem garantálták a lakosság szükségleteinek kielégítéséhez szükséges rendszerességet és megbízhatóságot. Az 1995–1999 közötti terv szerint az Adriaticának heti négyszer kellett működtetnie ezt az útvonalat. 1998-ban a Minisztérium által jóváhagyott terv módosítását követően az Adriatica heti háromszor működtette ezt az útvonalat. A kínált teljes kapacitás egész évben indulásonként 1 080 utas volt. A 2001-es keresleti adatok szerint az Adriatica volt az ezen az útvonalon működő egyetlen társaság, amely képes lett volna eleget tenni egész évben a kereslet egészének (azaz a holtszezonban napi 530 utas, a főszezonban pedig napi 1 050 utas). Emellett az Adriatica díjai nem voltak alacsonyabbak a versenytársak árainál. A 2005. évi határozat Törvényszék általi megsemmisítését követően az olasz hatóságok által benyújtott információk szerint a Bari/Durrës útvonalon elért eredmények pozitívak voltak a 2004–2008 közötti időszakban. Bár az olasz hatóságok nem tudtak útvonalankénti adatokat bemutatni a 2002–2003 közötti időszakra vonatkozóan, 2018. december 21-i válaszukban megerősítették, hogy az Adriatica 2002–2008 között nem kapott kompenzációt az útvonal működtetéséért.

Bari/Durrës

| (248) | A Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica volt az egyetlen társaság, amely rendszeres és megbízható személy- és teherforgalmi szolgáltatásokat nyújtott a Trieszt/Durrës útvonalon (2000-ig), az Ancona/Durrës útvonalon (2004-ig) és a Bari/Durrës útvonalon (2001 végéig), és az Adriatica által ezeken az útvonalakon nyújtott tengerhajózási szolgáltatások valós általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősültek. Az Adriatica által 2002–2008 között a Bari/Durrës útvonalon nyújtott szolgáltatások tekintetében nincs szükség arra, hogy a valós általános gazdasági érdekű szolgáltatások meglétét értékeljük, mivel az Adriatica nem kapott támogatást az e szolgáltatások ellátásért járó kompenzációként.






  — | Olaszország/Montenegró |
| --- | --- | --- |

(248)

A Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica volt az egyetlen társaság, amely rendszeres és megbízható személy- és teherforgalmi szolgáltatásokat nyújtott a Trieszt/Durrës útvonalon (2000-ig), az Ancona/Durrës útvonalon (2004-ig) és a Bari/Durrës útvonalon (2001 végéig), és az Adriatica által ezeken az útvonalakon nyújtott tengerhajózási szolgáltatások valós általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősültek. Az Adriatica által 2002–2008 között a Bari/Durrës útvonalon nyújtott szolgáltatások tekintetében nincs szükség arra, hogy a valós általános gazdasági érdekű szolgáltatások meglétét értékeljük, mivel az Adriatica nem kapott támogatást az e szolgáltatások ellátásért járó kompenzációként.

—

Olaszország/Montenegró

| (249) | Az Olaszország és Montenegró közötti összeköttetésen az Adriatica az Ancona/Bar és a Bari/Bar útvonalakat működtette. Mindkét összeköttetést az Adriatica hozta létre 1997-ben a montenegrói hatóságok kérelme alapján, amely az ország kereskedelmi kikötője és Olaszország északi és déli kikötői közötti, rendszeres tengeri összeköttetés létrehozására irányult, és 1999-ben függesztette fel a koszovói háború miatt. Akkoriban Olaszországnak érdekében állt, hogy rendszeres összeköttetést biztosítson Montenegróval annak érdekében, hogy megerősítse a regionális együttműködést és támogassa a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság államainak (azaz Szerbia és Montenegró) demokratizációs folyamatát. Bar volt a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság tengerhez való egyetlen hozzáférési pontja. |
| --- | --- |

(249)

Az Olaszország és Montenegró közötti összeköttetésen az Adriatica az Ancona/Bar és a Bari/Bar útvonalakat működtette. Mindkét összeköttetést az Adriatica hozta létre 1997-ben a montenegrói hatóságok kérelme alapján, amely az ország kereskedelmi kikötője és Olaszország északi és déli kikötői közötti, rendszeres tengeri összeköttetés létrehozására irányult, és 1999-ben függesztette fel a koszovói háború miatt. Akkoriban Olaszországnak érdekében állt, hogy rendszeres összeköttetést biztosítson Montenegróval annak érdekében, hogy megerősítse a regionális együttműködést és támogassa a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság államainak (azaz Szerbia és Montenegró) demokratizációs folyamatát. Bar volt a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság tengerhez való egyetlen hozzáférési pontja.

| (250) | Az Ancona/Bar tengeri összeköttetést 2000-ben indították újra a montenegrói hatóságok kérelme alapján, amelyek 2001-ben az Adriatica által nyújtott szolgáltatások járatsűrűségének növelését kérték. Ezen az útvonalon, amely 2004-ig működött, az Adriaticának nem volt versenytársa. |
| --- | --- |

(250)

Az Ancona/Bar tengeri összeköttetést 2000-ben indították újra a montenegrói hatóságok kérelme alapján, amelyek 2001-ben az Adriatica által nyújtott szolgáltatások járatsűrűségének növelését kérték. Ezen az útvonalon, amely 2004-ig működött, az Adriaticának nem volt versenytársa.

Ancona/Bar

| (251) | A Bari/Bar tengeri összeköttetést az Adriatica csak 1997-ben és 1998-ban működtette. Ezen az útvonalon az Adriaticának két versenytársa volt (a montenegrói, állami tulajdonban lévő komptársaság és egy szlovéniai vállalkozás), amelyek nem kínáltak azonos garanciákat a hajók minősége tekintetében. |
| --- | --- |

(251)

A Bari/Bar tengeri összeköttetést az Adriatica csak 1997-ben és 1998-ban működtette. Ezen az útvonalon az Adriaticának két versenytársa volt (a montenegrói, állami tulajdonban lévő komptársaság és egy szlovéniai vállalkozás), amelyek nem kínáltak azonos garanciákat a hajók minősége tekintetében.

Bari/Bar

| (252) | Ez alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica által Olaszország és Montenegró között nyújtott tengeri szolgáltatások valós általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősültek, mivel az Adriatica volt az egyetlen társaság, amely rendszeres és megbízható személy- és teherforgalmi szolgáltatást nyújtott ezeken az útvonalakon.






  — | Olaszország/Horvátország |
| --- | --- | --- |

(252)

Ez alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica által Olaszország és Montenegró között nyújtott tengeri szolgáltatások valós általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősültek, mivel az Adriatica volt az egyetlen társaság, amely rendszeres és megbízható személy- és teherforgalmi szolgáltatást nyújtott ezeken az útvonalakon.

—

Olaszország/Horvátország

| (253) | Az Olaszország és Horvátország közötti összeköttetésen az Adriatica az Ancona/Split és a Bari/Dubrovnik útvonalakat működtette. |
| --- | --- |

(253)

Az Olaszország és Horvátország közötti összeköttetésen az Adriatica az Ancona/Split és a Bari/Dubrovnik útvonalakat működtette.

| (254) | Az Olaszország és Horvátország közötti, 1960-ban magánvállalkozóknak átadott, Ancona/Split tengeri összeköttetés működtetését az 1978. február 27-i 42. számú törvény az Adriaticára ruházta. Az olasz hatóságok által benyújtott információk szerint a szolgáltatásokat 1991-ben felfüggesztették, és 1994-ben folytatták a Horvát Köztársaság kormányának kifejezett kérésére. Emellett Olaszország érdekében állt, hogy rendszeres összeköttetéseket biztosítson Horvátországgal (és különösen a dalmát térséggel), figyelembe véve a térségben élő olaszok és olasz felmenőkkel rendelkezők számát. A koszovói válsággal előidézett mozgások ellenére a forgalom 1994 óta jelentős mértékben fejlődött. Az Adriatica vegyes hajót használt, hogy egész évben heti két utat tegyen meg, míg a többi vállalkozás (egy horvát, egy libériai és egy európai uniós vállalkozás) lényegében csak a nyári szezon alatt volt jelen, és nem felelt meg az olasz hatóságok által a szerződésben előírt valamennyi szolgáltatási követelménynek. Ez az útvonal 2006-ban szűnt meg. |
| --- | --- |

(254)

Az Olaszország és Horvátország közötti, 1960-ban magánvállalkozóknak átadott, Ancona/Split tengeri összeköttetés működtetését az 1978. február 27-i 42. számú törvény az Adriaticára ruházta. Az olasz hatóságok által benyújtott információk szerint a szolgáltatásokat 1991-ben felfüggesztették, és 1994-ben folytatták a Horvát Köztársaság kormányának kifejezett kérésére. Emellett Olaszország érdekében állt, hogy rendszeres összeköttetéseket biztosítson Horvátországgal (és különösen a dalmát térséggel), figyelembe véve a térségben élő olaszok és olasz felmenőkkel rendelkezők számát. A koszovói válsággal előidézett mozgások ellenére a forgalom 1994 óta jelentős mértékben fejlődött. Az Adriatica vegyes hajót használt, hogy egész évben heti két utat tegyen meg, míg a többi vállalkozás (egy horvát, egy libériai és egy európai uniós vállalkozás) lényegében csak a nyári szezon alatt volt jelen, és nem felelt meg az olasz hatóságok által a szerződésben előírt valamennyi szolgáltatási követelménynek. Ez az útvonal 2006-ban szűnt meg.

| (255) | A Bari/Dubrovnik tengeri összeköttetést az Adriatica csak 1997-ben és 1998-ban működtette. Ezen az útvonalon az egyetlen versenytárs az állami tulajdonban lévő horvát komptársaság volt. |
| --- | --- |

(255)

A Bari/Dubrovnik tengeri összeköttetést az Adriatica csak 1997-ben és 1998-ban működtette. Ezen az útvonalon az egyetlen versenytárs az állami tulajdonban lévő horvát komptársaság volt.

Bari/Dubrovnik

| (256) | Ez alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica által Olaszország és Horvátország között nyújtott tengeri szolgáltatások valós általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősültek, mivel az Adriatica volt az egyetlen társaság, amely rendszeres és megbízható személy- és teherforgalmi szolgáltatást nyújtott ezeken az útvonalakon. |
| --- | --- |

(256)

Ez alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica által Olaszország és Horvátország között nyújtott tengeri szolgáltatások valós általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősültek, mivel az Adriatica volt az egyetlen társaság, amely rendszeres és megbízható személy- és teherforgalmi szolgáltatást nyújtott ezeken az útvonalakon.

A Saremar által működtetett nemzetközi útvonal

A Saremar által működtetett nemzetközi útvonal

| (257) | A Saremar működtette a Santa Teresa di Gallura/Bonifacio nemzetközi útvonalat Szardínia és Korzika között. |
| --- | --- |

(257)

A Saremar működtette a Santa Teresa di Gallura/Bonifacio nemzetközi útvonalat Szardínia és Korzika között.

| (258) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szardínia/Korzika (Santa Teresa/Bonifacio) útvonal Saremar általi működtetése valós szükségletnek tesz eleget, amelyet a piac önmagában nem tudott volna kiszolgálni. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szardínia/Korzika (Santa Teresa/Bonifacio) útvonal Saremar általi működtetése valós szükségletnek tesz eleget, amelyet a piac önmagában nem tudott volna kiszolgálni.

| (259) | Ezen az útvonalon a Saremar egész évben naponta két oda-vissza utat indított, összesen 560 személy és 51 gépjármű szállítására alkalmas vegyes hajó használatával. Az olasz hatóságok által benyújtott információ szerint ez rövid távú (10 tengeri mérföldnyi), határokon átívelő útvonal volt, amely főleg helyi érdekeket szolgált, egyrészt a szardíniai közösségek, másrészt pedig a szomszédos korzikai közösségek érdekeit. A Santa Teresa és Bonifacio közötti menetrend szerinti összeköttetés elsősorban azt a célt szolgálta, hogy biztosítsa az ingázó dolgozók mobilitását Dél-Korzika és Észak-Szardínia között. Az olasz hatóságok által benyújtott tájékoztatás szerint ezt az összeköttetést kifejezetten a helyi szardíniai és korzikai közösségek kérték. |
| --- | --- |

(259)

Ezen az útvonalon a Saremar egész évben naponta két oda-vissza utat indított, összesen 560 személy és 51 gépjármű szállítására alkalmas vegyes hajó használatával. Az olasz hatóságok által benyújtott információ szerint ez rövid távú (10 tengeri mérföldnyi), határokon átívelő útvonal volt, amely főleg helyi érdekeket szolgált, egyrészt a szardíniai közösségek, másrészt pedig a szomszédos korzikai közösségek érdekeit. A Santa Teresa és Bonifacio közötti menetrend szerinti összeköttetés elsősorban azt a célt szolgálta, hogy biztosítsa az ingázó dolgozók mobilitását Dél-Korzika és Észak-Szardínia között. Az olasz hatóságok által benyújtott tájékoztatás szerint ezt az összeköttetést kifejezetten a helyi szardíniai és korzikai közösségek kérték.

| (260) | A versenytárs által nyújtott szolgáltatás nem felelt meg az olasz hatóságok által előírt, rendszerességre és járatsűrűségre vonatkozó követelményeknek. Emellett a szóban forgó vállalkozás nem volt állandóan jelen a holtszezonban. |
| --- | --- |

(260)

A versenytárs által nyújtott szolgáltatás nem felelt meg az olasz hatóságok által előírt, rendszerességre és járatsűrűségre vonatkozó követelményeknek. Emellett a szóban forgó vállalkozás nem volt állandóan jelen a holtszezonban.

| (261) | A fentiek miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a célkitűzés, amely az érintett helyi és regionális hatóságok által kifejezett jogos közérdek kifejeződése, és amely szerint egész évben menetrend szerinti szolgáltatást kell nyújtani a két szigettérség között, nem valósítható meg a piaci erők szabad érvényesülésével. A Saremar által működtetett nemzetközi útvonal ezért valós általános gazdasági érdekű szolgáltatás. |
| --- | --- |

(261)

A fentiek miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a célkitűzés, amely az érintett helyi és regionális hatóságok által kifejezett jogos közérdek kifejeződése, és amely szerint egész évben menetrend szerinti szolgáltatást kell nyújtani a két szigettérség között, nem valósítható meg a piaci erők szabad érvényesülésével. A Saremar által működtetett nemzetközi útvonal ezért valós általános gazdasági érdekű szolgáltatás.

5.1.3.3.   Megfelelő megbízási aktus

Megfelelő megbízási aktus

| (262) | A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 15. és 16. pontjával összhangban a kedvezményezetteket kifejezetten megbízták a szóban forgó szolgáltatások ellátásával az eredeti szerződések és a megadott időszakra vonatkozóan az ötéves tervek révén, amelyek egyértelműen meghatározzák a közszolgáltatási kötelezettségek tartalmát és időtartamát, a kedvezményezetteket és a kompenzációs mechanizmust. |
| --- | --- |

(262)

A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 15. és 16. pontjával összhangban a kedvezményezetteket kifejezetten megbízták a szóban forgó szolgáltatások ellátásával az eredeti szerződések és a megadott időszakra vonatkozóan az ötéves tervek révén, amelyek egyértelműen meghatározzák a közszolgáltatási kötelezettségek tartalmát és időtartamát, a kedvezményezetteket és a kompenzációs mechanizmust.

| (263) | Az eredeti szerződések közszolgáltatási szerződések, amelyeket az olasz állam kötött a korábbi Tirrenia-csoport öt regionális társaságának mindegyikével. Ezek a szerződések előírták a társaságok számára azt a kötelezettséget, hogy az ötéves tervben szereplő szolgáltatásokat nyújtsák (az útvonalak, járatsűrűségek, hajótípusok és menetdíjak tekintetében – lásd a (97) preambulumbekezdést), és meghatározzák az ötéves tervben alkalmazott kompenzációs mechanizmus fő szabályait. Ahogyan az a (95) és a (96) preambulumbekezdésben szerepel, az eredeti szerződések előírták, hogy az éves támogatás összegét a kedvezményezett által benyújtott és a Minisztérium által jóváhagyott kérelem alapján kell meghatározni. Az eredeti szerződések részletezték a kompenzáció és a befektetett tőke hozamának kiszámítása során figyelembe veendő, különböző bevételi és költségelemeket. Az eredeti szerződések 3. cikke előírta továbbá a túlkompenzáció elkerülésére és visszatérítésére vonatkozó intézkedéseket. Egyrészről a regionális társaságok kötelesek voltak haladéktalanul közölni a Minisztériummal a benyújtott kérelemben szereplő eredményekben bekövetkező valamennyi releváns változást, hogy a kompenzációt azonnal ki lehessen igazítani. Másrészről a túlkompenzáció hiányát utólag is ellenőrizték, és a regionális társaságok kötelesek voltak visszajuttatni az államnak minden többletösszeget. |
| --- | --- |

(263)

Az eredeti szerződések közszolgáltatási szerződések, amelyeket az olasz állam kötött a korábbi Tirrenia-csoport öt regionális társaságának mindegyikével. Ezek a szerződések előírták a társaságok számára azt a kötelezettséget, hogy az ötéves tervben szereplő szolgáltatásokat nyújtsák (az útvonalak, járatsűrűségek, hajótípusok és menetdíjak tekintetében – lásd a (97) preambulumbekezdést), és meghatározzák az ötéves tervben alkalmazott kompenzációs mechanizmus fő szabályait. Ahogyan az a (95) és a (96) preambulumbekezdésben szerepel, az eredeti szerződések előírták, hogy az éves támogatás összegét a kedvezményezett által benyújtott és a Minisztérium által jóváhagyott kérelem alapján kell meghatározni. Az eredeti szerződések részletezték a kompenzáció és a befektetett tőke hozamának kiszámítása során figyelembe veendő, különböző bevételi és költségelemeket. Az eredeti szerződések 3. cikke előírta továbbá a túlkompenzáció elkerülésére és visszatérítésére vonatkozó intézkedéseket. Egyrészről a regionális társaságok kötelesek voltak haladéktalanul közölni a Minisztériummal a benyújtott kérelemben szereplő eredményekben bekövetkező valamennyi releváns változást, hogy a kompenzációt azonnal ki lehessen igazítani. Másrészről a túlkompenzáció hiányát utólag is ellenőrizték, és a regionális társaságok kötelesek voltak visszajuttatni az államnak minden többletösszeget.

| (264) | Ezek a szempontok minden regionális társaság esetében egyformán alkalmazandók. |
| --- | --- |

(264)

Ezek a szempontok minden regionális társaság esetében egyformán alkalmazandók.

5.1.3.4.   A kompenzáció arányos volta

A kompenzáció arányos volta

| (265) | Az Olaszország által benyújtott tájékoztatás szerint az Adriatica és a Saremar részére a nemzetközi útvonalak működtetéséért nyújtott támogatás megfelelt az útvonalon elért nettó veszteségnek. |
| --- | --- |

(265)

Az Olaszország által benyújtott tájékoztatás szerint az Adriatica és a Saremar részére a nemzetközi útvonalak működtetéséért nyújtott támogatás megfelelt az útvonalon elért nettó veszteségnek.

| (266) | A kompenzáció észszerűségével kapcsolatban a (168) és (163)–(172) preambulumbekezdésekben foglalt szempontok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kompenzáció a szolgáltatás nyújtása során felmerült nettó költségekre korlátozódott, és a vállalkozás számára engedélyezett visszatérítés észszerű volt a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 21. és 22. pontjával összhangban. Emellett legalább 2004. január 1-jétől útvonalanként külön könyvelést vezettek minden közszolgáltatási kötelezettség esetében, amelyet Olaszország a regionális társaságok számára előírt. Ennek értelmében megállapítható, hogy a regionális társaságok eleget tettek a 2006/111/EK bizottsági irányelv (55) által bevezetett átláthatósági kötelezettségnek (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 18. pontját). |
| --- | --- |

(266)

A kompenzáció észszerűségével kapcsolatban a (168) és (163)–(172) preambulumbekezdésekben foglalt szempontok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kompenzáció a szolgáltatás nyújtása során felmerült nettó költségekre korlátozódott, és a vállalkozás számára engedélyezett visszatérítés észszerű volt a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 21. és 22. pontjával összhangban. Emellett legalább 2004. január 1-jétől útvonalanként külön könyvelést vezettek minden közszolgáltatási kötelezettség esetében, amelyet Olaszország a regionális társaságok számára előírt. Ennek értelmében megállapítható, hogy a regionális társaságok eleget tettek a 2006/111/EK bizottsági irányelv (55) által bevezetett átláthatósági kötelezettségnek (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 18. pontját).

55

| (267) | Kifejezetten az ötéves tervekben foglalt beruházással kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségeit fejezte ki az eredeti szerződések szerint támogatott szolgáltatások nyújtásához szükséges beruházások finanszírozási intézkedéseivel kapcsolatban. A Bizottság különösen meg kívánta vizsgálni, hogy a hajók beszerzésének és amortizációjának költségei milyen mértékben játszottak szerepet az éves kompenzáció kiszámítása során. Emellett azt, hogy a regionális társaságok számára garantált volt a támogatás, amely 2008-ig magában foglalta a flottájuk amortizációs költségeit, implicit garanciának lehetett volna tekinteni az olasz állam részéről, ami lehetővé tette az állami vállalkozás számára, hogy ne vállaljanak a bármely beruházás jellegéből fakadó gazdasági kockázatot. |
| --- | --- |

(267)

Kifejezetten az ötéves tervekben foglalt beruházással kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségeit fejezte ki az eredeti szerződések szerint támogatott szolgáltatások nyújtásához szükséges beruházások finanszírozási intézkedéseivel kapcsolatban. A Bizottság különösen meg kívánta vizsgálni, hogy a hajók beszerzésének és amortizációjának költségei milyen mértékben játszottak szerepet az éves kompenzáció kiszámítása során. Emellett azt, hogy a regionális társaságok számára garantált volt a támogatás, amely 2008-ig magában foglalta a flottájuk amortizációs költségeit, implicit garanciának lehetett volna tekinteni az olasz állam részéről, ami lehetővé tette az állami vállalkozás számára, hogy ne vállaljanak a bármely beruházás jellegéből fakadó gazdasági kockázatot.

| (268) | Az eredeti szerződések arra kötelezték a regionális társaságokat, hogy húsz évnél nem régebbi hajókat használjanak a támogatott útvonalakon, és ezek a hajók a saját tulajdonukban legyenek (kivéve, ha ez alól a nemzeti hatóságok kifejezett felmentést adtak). Ez a kötelezettség, amely közszolgáltatási kötelezettségnek minősül, ahhoz vezetett, hogy a regionális társaságok az eredeti szerződések időtartama alatt megújították a flottájuk jelentős részét az első ötéves tervben (1990–1994) szereplő útvonalakon használt hajók által elért életkor miatt. Emellett a társaságok által kiszolgált egyes útvonalakon használt hajók típusát az egyes ötéves terveket jóváhagyó vagy módosító miniszteri rendelet határozta meg. Az új hajók beszerzését a legrégebbi hajók átruházásához vagy leszereléséhez hasonlóan minisztériumi rendeletnek kellett engedélyeznie, amely meghatározta, mely szolgáltatáshoz kell hozzárendelni a hajót. A regionális társaságok beruházásainak továbbá összhangban kellett lenniük az ötéves referencia-időszak során nyújtott szolgáltatások fejlesztésére irányuló stratégiával, ahogyan azt a nemzeti hatóság által jóváhagyott ötéves terv megfogalmazta. |
| --- | --- |

(268)

Az eredeti szerződések arra kötelezték a regionális társaságokat, hogy húsz évnél nem régebbi hajókat használjanak a támogatott útvonalakon, és ezek a hajók a saját tulajdonukban legyenek (kivéve, ha ez alól a nemzeti hatóságok kifejezett felmentést adtak). Ez a kötelezettség, amely közszolgáltatási kötelezettségnek minősül, ahhoz vezetett, hogy a regionális társaságok az eredeti szerződések időtartama alatt megújították a flottájuk jelentős részét az első ötéves tervben (1990–1994) szereplő útvonalakon használt hajók által elért életkor miatt. Emellett a társaságok által kiszolgált egyes útvonalakon használt hajók típusát az egyes ötéves terveket jóváhagyó vagy módosító miniszteri rendelet határozta meg. Az új hajók beszerzését a legrégebbi hajók átruházásához vagy leszereléséhez hasonlóan minisztériumi rendeletnek kellett engedélyeznie, amely meghatározta, mely szolgáltatáshoz kell hozzárendelni a hajót. A regionális társaságok beruházásainak továbbá összhangban kellett lenniük az ötéves referencia-időszak során nyújtott szolgáltatások fejlesztésére irányuló stratégiával, ahogyan azt a nemzeti hatóság által jóváhagyott ötéves terv megfogalmazta.

| (269) | E külön szabályokra tekintettel a Bizottság megvizsgálta, hogy az 1990–1994 és az 1995–1999 közötti ötéves időszak során a regionális társaságok által a közszolgáltatási útvonalakon használt hajók beszerzési és amortizációs költségei megfeleltek-e az olasz hatóságok által előírt követelményeknek, és azokat arányos módon vették-e figyelembe az éves kompenzáció kiszámítása során. Az olasz hatóságok által benyújtott tájékoztatás rámutatott arra, hogy amikor új hajók bevezetésére került sor, a régebbi hajókat egyidejűleg kivezették, aminek eredményeként a regionális társaságok flottájának megújításához kapcsolódó kapacitás általánosságban nem nőtt. |
| --- | --- |

(269)

E külön szabályokra tekintettel a Bizottság megvizsgálta, hogy az 1990–1994 és az 1995–1999 közötti ötéves időszak során a regionális társaságok által a közszolgáltatási útvonalakon használt hajók beszerzési és amortizációs költségei megfeleltek-e az olasz hatóságok által előírt követelményeknek, és azokat arányos módon vették-e figyelembe az éves kompenzáció kiszámítása során. Az olasz hatóságok által benyújtott tájékoztatás rámutatott arra, hogy amikor új hajók bevezetésére került sor, a régebbi hajókat egyidejűleg kivezették, aminek eredményeként a regionális társaságok flottájának megújításához kapcsolódó kapacitás általánosságban nem nőtt.

| (270) | Az új hajók beszerzésével kapcsolatos költségekre tekintettel ugyanezek az információk rámutattak arra, hogy: i. ezeket a beszerzéseket részben a társaság saját erőforrásaiból, részben pedig banki hitelek révén végezték; ii. az érintett hitelintézmények által kiszabott kamatlábak összhangban voltak az ugyanezen időszak alatt hasonló méretű és hasonló forgalommal rendelkező, más gazdasági ágazatokban működő társaságoknak nyújtottakkal (56); iii. a regionális társaságok nem kaptak közvetlen garanciát az olasz hatóságoktól e hitelek visszafizetésére. A Bizottság tudomásul veszi, hogy az állammal való megállapodás puszta megléte biztosította a beruházók számára, hogy kötelezettségvállalásaik teljesüljenek, és lehetővé tette a regionális társaságok számára, hogy a kereskedelmi vállalkozók által viselendő kereskedelmi kockázatok viselése nélkül megújítsák flottájukat. Ez az előny azonban azon eredeti szerződések által bevezetett intézkedésekből fakadt, amelyeket a tengeri kabotázsról szóló rendelet és a tengeri szállítási iránymutatás hatálybalépése előtt kötöttek húsz évre. Emellett, ahogyan már korábban megjegyeztük, a regionális társaságok által az eredeti szerződések alapján beszerzett új hajókat kizárólag az ötéves tervekben szereplő, menetrend szerinti szolgáltatásokhoz használták. Ennek következményeként ez az előny az eredeti szerződések szerves részét képezte. |
| --- | --- |

(270)

Az új hajók beszerzésével kapcsolatos költségekre tekintettel ugyanezek az információk rámutattak arra, hogy: i. ezeket a beszerzéseket részben a társaság saját erőforrásaiból, részben pedig banki hitelek révén végezték; ii. az érintett hitelintézmények által kiszabott kamatlábak összhangban voltak az ugyanezen időszak alatt hasonló méretű és hasonló forgalommal rendelkező, más gazdasági ágazatokban működő társaságoknak nyújtottakkal (56); iii. a regionális társaságok nem kaptak közvetlen garanciát az olasz hatóságoktól e hitelek visszafizetésére. A Bizottság tudomásul veszi, hogy az állammal való megállapodás puszta megléte biztosította a beruházók számára, hogy kötelezettségvállalásaik teljesüljenek, és lehetővé tette a regionális társaságok számára, hogy a kereskedelmi vállalkozók által viselendő kereskedelmi kockázatok viselése nélkül megújítsák flottájukat. Ez az előny azonban azon eredeti szerződések által bevezetett intézkedésekből fakadt, amelyeket a tengeri kabotázsról szóló rendelet és a tengeri szállítási iránymutatás hatálybalépése előtt kötöttek húsz évre. Emellett, ahogyan már korábban megjegyeztük, a regionális társaságok által az eredeti szerződések alapján beszerzett új hajókat kizárólag az ötéves tervekben szereplő, menetrend szerinti szolgáltatásokhoz használták. Ennek következményeként ez az előny az eredeti szerződések szerves részét képezte.

56

| (271) | A regionális társaságok által az ötéves tervekben szereplő útvonalakon használt hajók amortizációs költségei tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy ezek azon költségelemek részét képezik, amelyek az eredeti szerződések 5. cikkének feltételei szerint beleszámítanak az éves támogatás kiszámításába. Az eredeti szerződésekben foglalt kritériumok szerint az amortizáció kiszámítására a húszéves időtartam során lineárisan került sor, leszámítva a gyorsjáratú hajókat, amelyek esetében az időtartam tizenöt évre korlátozódott. Mivel az útvonalak analitikus könyvvitelének vizsgálata nem tárt fel olyan elemeket, amelyek túlkompenzációra mutatnak, a Bizottság fenntartja, hogy az eredeti szerződések által bevezetett, a hajók amortizációjának az éves kompenzáció kiszámítása során történő figyelembevételére irányuló mechanizmus az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerint engedélyezett lehet. |
| --- | --- |

(271)

A regionális társaságok által az ötéves tervekben szereplő útvonalakon használt hajók amortizációs költségei tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy ezek azon költségelemek részét képezik, amelyek az eredeti szerződések 5. cikkének feltételei szerint beleszámítanak az éves támogatás kiszámításába. Az eredeti szerződésekben foglalt kritériumok szerint az amortizáció kiszámítására a húszéves időtartam során lineárisan került sor, leszámítva a gyorsjáratú hajókat, amelyek esetében az időtartam tizenöt évre korlátozódott. Mivel az útvonalak analitikus könyvvitelének vizsgálata nem tárt fel olyan elemeket, amelyek túlkompenzációra mutatnak, a Bizottság fenntartja, hogy az eredeti szerződések által bevezetett, a hajók amortizációjának az éves kompenzáció kiszámítása során történő figyelembevételére irányuló mechanizmus az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerint engedélyezett lehet.

| (272) | Az ÁGÉSZ rendelkezése a nemzeti hatóságok által előzetesen meghatározott típusú és kapacitású hajók használatát feltételezi, amelyek amortizációja ezért figyelembe vehető az éves kompenzáció kiszámításakor, feltéve, hogy a szóban forgó hajókat a társaság rendes piaci feltételek mellett szerezte meg annak érdekében, hogy a rá bízott feladatokat ellássa, és azokat kizárólag a szerződésben szereplő útvonalakon nyújtott, menetrend szerinti szállítási szolgáltatásokra használja. |
| --- | --- |

(272)

Az ÁGÉSZ rendelkezése a nemzeti hatóságok által előzetesen meghatározott típusú és kapacitású hajók használatát feltételezi, amelyek amortizációja ezért figyelembe vehető az éves kompenzáció kiszámításakor, feltéve, hogy a szóban forgó hajókat a társaság rendes piaci feltételek mellett szerezte meg annak érdekében, hogy a rá bízott feladatokat ellássa, és azokat kizárólag a szerződésben szereplő útvonalakon nyújtott, menetrend szerinti szállítási szolgáltatásokra használja.

| (273) | A regionális társaságok esetén a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó valamennyi hajót kizárólag közszolgáltatásokra használták, és ennek eredményeként az amortizációjuk teljes mértékben figyelembe vehető az éves támogatás kiszámítása során. Ugyanez igaz az olasz hatóságok által a 2000–2004 közötti ötéves időszakra előírt szolgáltatások nyújtásához szükséges beruházásokra, amelyek a típust és a kapacitást tekintve megfelelnek a szolgáltatási szintre vonatkozó, a hatóságok felé vállalt kötelezettségvállalásoknak. |
| --- | --- |

(273)

A regionális társaságok esetén a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó valamennyi hajót kizárólag közszolgáltatásokra használták, és ennek eredményeként az amortizációjuk teljes mértékben figyelembe vehető az éves támogatás kiszámítása során. Ugyanez igaz az olasz hatóságok által a 2000–2004 közötti ötéves időszakra előírt szolgáltatások nyújtásához szükséges beruházásokra, amelyek a típust és a kapacitást tekintve megfelelnek a szolgáltatási szintre vonatkozó, a hatóságok felé vállalt kötelezettségvállalásoknak.

| (274) | A fentiek fényében a Bizottság megállapítja továbbá, hogy a szolgáltatás nyújtásához szükséges beruházások amortizációja iránti igény indokolta a viszonylag hosszú megbízási időt (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 17. pontját). |
| --- | --- |

(274)

A fentiek fényében a Bizottság megállapítja továbbá, hogy a szolgáltatás nyújtásához szükséges beruházások amortizációja iránti igény indokolta a viszonylag hosszú megbízási időt (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 17. pontját).

| (275) | Az 1999–2002-re vonatkozó üzleti tervben szereplő további beruházások tekintetében e terv végrehajtását felfüggesztették a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezését követően, és nem indították újra. |
| --- | --- |

(275)

Az 1999–2002-re vonatkozó üzleti tervben szereplő további beruházások tekintetében e terv végrehajtását felfüggesztették a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezését követően, és nem indították újra.

5.1.3.5.   A verseny uniós érdekkel ellentétes torzítása

A verseny uniós érdekkel ellentétes torzítása

| (276) | Az EUMSZ 108. cikke szerinti eljárás nem hozhat olyan eredményt, amely ellentétes a Szerződés egyes rendelkezéseivel (57). A Bizottság ezért nem nyilváníthatja az állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha annak egyes feltételei ellentétesek a Szerződés más rendelkezéseivel. A Bizottság azon kötelezettsége, hogy biztosítsa az EUMSZ 107. és 108. cikkének a Szerződés más rendelkezéseivel összhangban történő alkalmazását, még inkább elengedhetetlen, ha ezek a más rendelkezések azt a célt szolgálják, ahogyan ebben az ügyben is, hogy a belső piacon torzítatlan legyen a verseny (58). |
| --- | --- |

(276)

Az EUMSZ 108. cikke szerinti eljárás nem hozhat olyan eredményt, amely ellentétes a Szerződés egyes rendelkezéseivel (57). A Bizottság ezért nem nyilváníthatja az állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha annak egyes feltételei ellentétesek a Szerződés más rendelkezéseivel. A Bizottság azon kötelezettsége, hogy biztosítsa az EUMSZ 107. és 108. cikkének a Szerződés más rendelkezéseivel összhangban történő alkalmazását, még inkább elengedhetetlen, ha ezek a más rendelkezések azt a célt szolgálják, ahogyan ebben az ügyben is, hogy a belső piacon torzítatlan legyen a verseny (58).

57

58

| (277) | A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabályban foglalt követelményeknek való, a fentiekben értékelt megfelelés általában elegendő annak biztosításához, hogy a támogatás ne torzítsa a versenyt az Unió érdekeivel ellentétes módon (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 51. pontját). |
| --- | --- |

(277)

A 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabályban foglalt követelményeknek való, a fentiekben értékelt megfelelés általában elegendő annak biztosításához, hogy a támogatás ne torzítsa a versenyt az Unió érdekeivel ellentétes módon (lásd a 2012. évi ÁGÉSZ-keretszabály 51. pontját).

| (278) | Mindazonáltal az Adriatica tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy 1990. október 30. és 1994 júliusa között az Adriatica árrögzítő kartellben vett részt a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon szállított kereskedelmi járművek viteldíjai tekintetében, ami ellentétes az EUMSZ 101. cikkével (59), miközben az útvonal működtetésére támogatást kapott. A 2005. évi határozat elfogadását követően a Bíróság megerősítette ezt az értékelést (60). |
| --- | --- |

(278)

Mindazonáltal az Adriatica tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy 1990. október 30. és 1994 júliusa között az Adriatica árrögzítő kartellben vett részt a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon szállított kereskedelmi járművek viteldíjai tekintetében, ami ellentétes az EUMSZ 101. cikkével (59), miközben az útvonal működtetésére támogatást kapott. A 2005. évi határozat elfogadását követően a Bíróság megerősítette ezt az értékelést (60).

59

60

| (279) | A Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992 januárja és 1994 júliusa között, a kedvezményezettnek az EUMSZ 101. cikke által tiltott árrögzítő kartellben való részvétele időszakában fizetett közszolgáltatási kompenzáció nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Míg a közszolgáltatási kompenzáció célja éppen az volt, hogy megkönnyítse a teher- és a személyforgalmat a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon, a támogatás kedvezményezettje árrögzítő kartellben vett részt, amely ugyanezen az útvonalon akadályozta az áruszállítást. Az Adriatica kartellben való részvétele ezért közvetlen ellentmondásban állt az ÁGÉSZ-támogatás céljával, hiszen az Adriatica azért kapott támogatást, hogy megkönnyítse a tengeri szállítást ezen az útvonalon. |
| --- | --- |

(279)

A Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992 januárja és 1994 júliusa között, a kedvezményezettnek az EUMSZ 101. cikke által tiltott árrögzítő kartellben való részvétele időszakában fizetett közszolgáltatási kompenzáció nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Míg a közszolgáltatási kompenzáció célja éppen az volt, hogy megkönnyítse a teher- és a személyforgalmat a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon, a támogatás kedvezményezettje árrögzítő kartellben vett részt, amely ugyanezen az útvonalon akadályozta az áruszállítást. Az Adriatica kartellben való részvétele ezért közvetlen ellentmondásban állt az ÁGÉSZ-támogatás céljával, hiszen az Adriatica azért kapott támogatást, hogy megkönnyítse a tengeri szállítást ezen az útvonalon.

| (280) | Ebből következik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás megállapítása és ennek következtében a támogatás visszatéríttetésének elrendelése nem minősülne új szankciónak, ahogyan azt Olaszország állította. Ez az összeegyeztethetetlenség pusztán abból ered, hogy a támogatás kedvezményezettje olyan kartellben vett részt, amely azokra a szolgáltatásokra terjedt ki, amelyeket a kedvezményezettnek a fogyasztók számára hozzáférhetőbbé kellett volna tennie, nem pedig kartell alá vonnia a fogyasztók kárára. A közszolgáltatási kompenzációban részesülő szolgáltatás típusa miatt, azaz amiatt, hogy a szolgáltatás egyszerre terjedt ki a kereskedelmi járművekre, valamint az utas- és a teherforgalomra, az, hogy a kedvezményezett a kereskedelmi járművek szállítására vonatkozóan árrögzítő kartellben vett részt, lehetővé teszi az összeköttetés egészére vonatkozó következtetések levonását. A kartell a kereskedelmi járművek forgalmát célozta, azaz pontosan azt, amit az olasz hatóságok a támogatáson keresztül meg kívántak könnyíteni. |
| --- | --- |

(280)

Ebből következik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás megállapítása és ennek következtében a támogatás visszatéríttetésének elrendelése nem minősülne új szankciónak, ahogyan azt Olaszország állította. Ez az összeegyeztethetetlenség pusztán abból ered, hogy a támogatás kedvezményezettje olyan kartellben vett részt, amely azokra a szolgáltatásokra terjedt ki, amelyeket a kedvezményezettnek a fogyasztók számára hozzáférhetőbbé kellett volna tennie, nem pedig kartell alá vonnia a fogyasztók kárára. A közszolgáltatási kompenzációban részesülő szolgáltatás típusa miatt, azaz amiatt, hogy a szolgáltatás egyszerre terjedt ki a kereskedelmi járművekre, valamint az utas- és a teherforgalomra, az, hogy a kedvezményezett a kereskedelmi járművek szállítására vonatkozóan árrögzítő kartellben vett részt, lehetővé teszi az összeköttetés egészére vonatkozó következtetések levonását. A kartell a kereskedelmi járművek forgalmát célozta, azaz pontosan azt, amit az olasz hatóságok a támogatáson keresztül meg kívántak könnyíteni.

| (281) | A kartell emellett súlyosan torzította a versenyt az érintett piacon, azaz a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon, míg az ugyanezen útvonalra vonatkozó ÁGÉSZ-támogatást olyan módon kellett volna nyújtani, hogy a versenytorzulás a lehető legkisebb mértékű legyen. Az, hogy a kedvezményezett az útvonalon árrögzítő kartellben vett részt, növelte a támogatás torzító hatását, és jelentős negatív hatást gyakorolt más tagállamokra és a belső piac működésére. Emellett valószínű, hogy az állami támogatás hiányában az Adriatica nem rendelkezett volna olyan gazdasági erővel, hogy részt vegyen a kartellben. |
| --- | --- |

(281)

A kartell emellett súlyosan torzította a versenyt az érintett piacon, azaz a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonalon, míg az ugyanezen útvonalra vonatkozó ÁGÉSZ-támogatást olyan módon kellett volna nyújtani, hogy a versenytorzulás a lehető legkisebb mértékű legyen. Az, hogy a kedvezményezett az útvonalon árrögzítő kartellben vett részt, növelte a támogatás torzító hatását, és jelentős negatív hatást gyakorolt más tagállamokra és a belső piac működésére. Emellett valószínű, hogy az állami támogatás hiányában az Adriatica nem rendelkezett volna olyan gazdasági erővel, hogy részt vegyen a kartellben.

| (282) | Végezetül abban az időben az Adriaticát teljes mértékben egy állami társaság irányította. Ezért az olasz hatóságok egy része tudott a kartellről és annak fogyasztókra gyakorolt káros hatásairól, míg az olasz hatóságok másik része továbbra is nyújtotta az ÁGÉSZ-támogatást, amelynek célja az volt, hogy ugyanezen az útvonalon a lehető legkevesebb piactorzító hatással segítse a fogyasztókat. |
| --- | --- |

(282)

Végezetül abban az időben az Adriaticát teljes mértékben egy állami társaság irányította. Ezért az olasz hatóságok egy része tudott a kartellről és annak fogyasztókra gyakorolt káros hatásairól, míg az olasz hatóságok másik része továbbra is nyújtotta az ÁGÉSZ-támogatást, amelynek célja az volt, hogy ugyanezen az útvonalon a lehető legkevesebb piactorzító hatással segítse a fogyasztókat.

| (283) | A fenti szempontok fényében a Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica számára közszolgáltatási kompenzációként a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992 januárja és 1994 júliusa között nyújtott támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(283)

A fenti szempontok fényében a Bizottság megállapítja, hogy az Adriatica számára közszolgáltatási kompenzációként a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra útvonal működtetéséért 1992 januárja és 1994 júliusa között nyújtott támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal.

5.2.   A kedvezményes adórendszer

A kedvezményes adórendszer

| (284) | Az 1996–2008 közötti időszakban a Tirrenia-csoport hajói kedvezményes adózásban részesültek az üzemanyag-ellátás és a hajózáshoz üzemanyagként használt kenőolaj ellátása terén. |
| --- | --- |

(284)

Az 1996–2008 közötti időszakban a Tirrenia-csoport hajói kedvezményes adózásban részesültek az üzemanyag-ellátás és a hajózáshoz üzemanyagként használt kenőolaj ellátása terén.

| (285) | Olaszország az 1995. október 26-i 504. számú törvényerejű rendelettel vezette be ezt a kedvezményes adórendszert, és azt az 1996. március 2-i határozatot követően kiterjesztette minden hajóra, amely karbantartási munkák miatt kikötőben vesztegelt. |
| --- | --- |

(285)

Olaszország az 1995. október 26-i 504. számú törvényerejű rendelettel vezette be ezt a kedvezményes adórendszert, és azt az 1996. március 2-i határozatot követően kiterjesztette minden hajóra, amely karbantartási munkák miatt kikötőben vesztegelt.

| (286) | A C-400/99. számú ügyben 2005. május 10-én hozott ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az adókedvezményt nem kellett volna felfüggeszteni jogellenes támogatásnak minősítése miatt, mivel 1996-ban az olasz hatóságok a kedvezményt minden hajóra kiterjesztették, amely karbantartási munkák miatt kikötőben vesztegelt. |
| --- | --- |

(286)

A C-400/99. számú ügyben 2005. május 10-én hozott ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az adókedvezményt nem kellett volna felfüggeszteni jogellenes támogatásnak minősítése miatt, mivel 1996-ban az olasz hatóságok a kedvezményt minden hajóra kiterjesztették, amely karbantartási munkák miatt kikötőben vesztegelt.

| (287) | Függetlenül attól, hogy ez az intézkedés állami támogatásnak minősült-e, a Bizottság megjegyzi, hogy a 2005. évi határozatot követően sem a Bizottság, sem pedig a Bizottság kérelmére eljáró Olaszország nem tett semmit ezzel az intézkedéssel kapcsolatban. Ennek értelmében a Bizottság által ezzel a ponttal kapcsolatban elfogadott bármely határozat már a tízéves elévülési idő után érkezne (61). |
| --- | --- |

(287)

Függetlenül attól, hogy ez az intézkedés állami támogatásnak minősült-e, a Bizottság megjegyzi, hogy a 2005. évi határozatot követően sem a Bizottság, sem pedig a Bizottság kérelmére eljáró Olaszország nem tett semmit ezzel az intézkedéssel kapcsolatban. Ennek értelmében a Bizottság által ezzel a ponttal kapcsolatban elfogadott bármely határozat már a tízéves elévülési idő után érkezne (61).

61

| (288) | A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a kedvezményes adórendszer az új eljárási rendelet 17. cikkével összhangban létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(288)

A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a kedvezményes adórendszer az új eljárási rendelet 17. cikkével összhangban létező támogatásnak minősül.

6.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (289) | A korábbi Tirrenia-csoport regionális társaságainak a kabotázs-útvonalak működtetéséért 2008 végéig nyújtott közszolgáltatási kompenzáció a tengeri kabotázsról szóló, 1992. évi rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(289)

A korábbi Tirrenia-csoport regionális társaságainak a kabotázs-útvonalak működtetéséért 2008 végéig nyújtott közszolgáltatási kompenzáció a tengeri kabotázsról szóló, 1992. évi rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban létező támogatásnak minősül.

kabotázs

| (290) | Az eredeti szerződések szerint 2008 végéig a nemzetközi útvonalak működtetéséért a Saremar és az Adriatica számára nyújtott közszolgáltatási kompenzáció új támogatásnak minősül. Ez a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal, kivéve az 1992 januárja és 1994 júliusa között a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetés működtetéséért az Adriatica részére nyújtott támogatást, amely nem összeegyeztethető a belső piaccal, mivel szorosan kapcsolódik az EUMSZ 101. cikkében tiltott kartellel. |
| --- | --- |

(290)

Az eredeti szerződések szerint 2008 végéig a nemzetközi útvonalak működtetéséért a Saremar és az Adriatica számára nyújtott közszolgáltatási kompenzáció új támogatásnak minősül. Ez a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal, kivéve az 1992 januárja és 1994 júliusa között a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetés működtetéséért az Adriatica részére nyújtott támogatást, amely nem összeegyeztethető a belső piaccal, mivel szorosan kapcsolódik az EUMSZ 101. cikkében tiltott kartellel.

nemzetközi

| (291) | Az üzemanyagra és kenőolajra vonatkozó kedvezményes adórendszer, amelyet a Tirrenia-csoport hajói esetében alkalmaztak 1995–2008 között, az új eljárási rendelet 17. cikkével összhangban létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(291)

Az üzemanyagra és kenőolajra vonatkozó kedvezményes adórendszer, amelyet a Tirrenia-csoport hajói esetében alkalmaztak 1995–2008 között, az új eljárási rendelet 17. cikkével összhangban létező támogatásnak minősül.

7.   VISSZAFIZETTETÉS

VISSZAFIZETTETÉS

| (292) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal – jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (62). Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata azt is mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás megszüntetése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (63). |
| --- | --- |

(292)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal – jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (62). Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata azt is mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás megszüntetése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (63).

62

63

| (293) | Az uniós bíróságok e tekintetben kimondták, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a belső piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (64). |
| --- | --- |

(293)

Az uniós bíróságok e tekintetben kimondták, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a belső piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (64).

64

| (294) | Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban a 2015/1589/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”. |
| --- | --- |

(294)

Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban a 2015/1589/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.

| (295) | Így, tekintettel arra, hogy az Adriatica számára nyújtott, a (290) preambulumbekezdésben említett intézkedést az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével ellentétes módon hajtották végre, és jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak kell tekinteni, vissza kell fizettetni, hogy visszaálljon a belső piacon a támogatásnyújtás előtt fennálló helyzet. A visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is. |
| --- | --- |

(295)

Így, tekintettel arra, hogy az Adriatica számára nyújtott, a (290) preambulumbekezdésben említett intézkedést az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével ellentétes módon hajtották végre, és jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak kell tekinteni, vissza kell fizettetni, hogy visszaálljon a belső piacon a támogatásnyújtás előtt fennálló helyzet. A visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is.

| (296) | 2004. július 22-én2004. szeptember 1-jei hatállyal az Adriatica összefonódott a Tirreniával, és az utóbbi átvette az Adriatica által működtetett útvonalakat. A Tirrenia az összes eszközt, felelősséget és folyamatban lévő szerződést átvette, és ő volt az összefonódás egyetlen fennmaradó jogi személye. |
| --- | --- |

(296)

2004. július 22-én2004. szeptember 1-jei hatállyal az Adriatica összefonódott a Tirreniával, és az utóbbi átvette az Adriatica által működtetett útvonalakat. A Tirrenia az összes eszközt, felelősséget és folyamatban lévő szerződést átvette, és ő volt az összefonódás egyetlen fennmaradó jogi személye.

| (297) | A 2005. évi határozat elfogadása óta Olaszország elrendelte az Adriatica számára 1992. január és 1994. július között a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetés működtetésével kapcsolatban nyújtott támogatás, számszerűsítve 2006. december 31-től összesen 8 651 600 EUR (3 207 810 EUR tőke és 5 443 790 EUR kamat) visszafizetését (65). A Tirreniának címzett 2007. február 28-i, a visszafizettetésről szóló határozatában Olaszország előírta, hogy a társaság 2007. január 1. és a fent említett összeg tényleges kifizetésének napja közötti időszakra további összeg megfizetésére köteles. 2007. március 26-án a Tirrenia 8 651 600 EUR-t fizetett vissza. 2018. december 21-i levelében Olaszország megerősítette, hogy a 2005. évi határozatot megsemmisítő 2009. évi ítéletet követően nem fizette vissza a kedvezményezettnek a visszatérített összegeket. Mindazonáltal a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján úgy tűnik, hogy a Tirrenia nem kapott felszólítást arra, hogy a 2006. december 31. és 2007. március 26. között felhalmozódott kamat tekintetében további összegeket fizessen vissza. |
| --- | --- |

(297)

A 2005. évi határozat elfogadása óta Olaszország elrendelte az Adriatica számára 1992. január és 1994. július között a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetés működtetésével kapcsolatban nyújtott támogatás, számszerűsítve 2006. december 31-től összesen 8 651 600 EUR (3 207 810 EUR tőke és 5 443 790 EUR kamat) visszafizetését (65). A Tirreniának címzett 2007. február 28-i, a visszafizettetésről szóló határozatában Olaszország előírta, hogy a társaság 2007. január 1. és a fent említett összeg tényleges kifizetésének napja közötti időszakra további összeg megfizetésére köteles. 2007. március 26-án a Tirrenia 8 651 600 EUR-t fizetett vissza. 2018. december 21-i levelében Olaszország megerősítette, hogy a 2005. évi határozatot megsemmisítő 2009. évi ítéletet követően nem fizette vissza a kedvezményezettnek a visszatérített összegeket. Mindazonáltal a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján úgy tűnik, hogy a Tirrenia nem kapott felszólítást arra, hogy a 2006. december 31. és 2007. március 26. között felhalmozódott kamat tekintetében további összegeket fizessen vissza.

65

| (298) | A Bizottság ezért megjegyzi, hogy az olasz hatóságoknak újra kell számolniuk a támogatás tőkéjén felhalmozott kamat összegét, amelyet 3 207 810 EUR-ban állapítottak meg, attól a dátumtól, hogy a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, a teljes visszafizetés idejéig. Ezt követően az olasz hatóságoknak le kell vonniuk a kedvezményezett által 2007. február 28-án fizetett kamat összegét ebből az eredményből. |
| --- | --- |

(298)

A Bizottság ezért megjegyzi, hogy az olasz hatóságoknak újra kell számolniuk a támogatás tőkéjén felhalmozott kamat összegét, amelyet 3 207 810 EUR-ban állapítottak meg, attól a dátumtól, hogy a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, a teljes visszafizetés idejéig. Ezt követően az olasz hatóságoknak le kell vonniuk a kedvezményezett által 2007. február 28-án fizetett kamat összegét ebből az eredményből.

| (299) | A Bizottság megjegyzi, hogy Olaszország 2007-ben úgy ítélte meg, és 2018 decemberéig továbbra is fenntartotta, hogy a Tirrenia volt felelős azért, hogy visszafizesse az Adriatica részére nyújtott támogatást, ahogyan az a (297) preambulumbekezdésben szerepel. Emellett a Tirrenia ezt a megállapítást elfogadta azzal, hogy visszafizette az Adriatica részéről esedékes támogatást, ahogyan az a (297) preambulumbekezdésben szerepel. Mindazonáltal a Bizottság most önállóan is megvizsgálja az Adriatica és a Tirrenia közötti esetleges gazdasági folytonosságot, hogy megállapítsa, mely társaság felelős a támogatás visszafizetéséért. |
| --- | --- |

(299)

A Bizottság megjegyzi, hogy Olaszország 2007-ben úgy ítélte meg, és 2018 decemberéig továbbra is fenntartotta, hogy a Tirrenia volt felelős azért, hogy visszafizesse az Adriatica részére nyújtott támogatást, ahogyan az a (297) preambulumbekezdésben szerepel. Emellett a Tirrenia ezt a megállapítást elfogadta azzal, hogy visszafizette az Adriatica részéről esedékes támogatást, ahogyan az a (297) preambulumbekezdésben szerepel. Mindazonáltal a Bizottság most önállóan is megvizsgálja az Adriatica és a Tirrenia közötti esetleges gazdasági folytonosságot, hogy megállapítsa, mely társaság felelős a támogatás visszafizetéséért.

8.   GAZDASÁGI FOLYTONOSSÁG

GAZDASÁGI FOLYTONOSSÁG

| (300) | Amennyiben a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás kedvezményezettjét a későbbiekben értékesítik vagy átruházzák, a visszafizetési kötelezettség kiterjeszthető olyan más vállalkozásokra, amelyekre a kedvezményezett részvényeit vagy üzleti tevékenységét átruházták (jogutód vállalkozás) (66). Az eredeti vállalkozás üzleti tevékenységét folytató bármely vállalkozást az állami támogatás kedvezményezettjének kell tekinteni, feltéve, hogy az átruházásnak voltak olyan aspektusai, amelyek azt jelzik, hogy az üzleti tevékenységeket valóban folytatták. Emellett összefonódások vagy más üzleti átrendeződések esetén a támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettség átruházható a fennmaradó jogi személyre (67). Ha ezzel ellenkezőleg megállapítható, hogy a jogellenes támogatás kedvezményezettje az eredeti kedvezményezett (az eszközei egy részének átruházása ellenére), a visszafizetési kötelezettség továbbra is a támogatás eredeti kedvezményezettjét terheli. |
| --- | --- |

(300)

Amennyiben a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás kedvezményezettjét a későbbiekben értékesítik vagy átruházzák, a visszafizetési kötelezettség kiterjeszthető olyan más vállalkozásokra, amelyekre a kedvezményezett részvényeit vagy üzleti tevékenységét átruházták (jogutód vállalkozás) (66). Az eredeti vállalkozás üzleti tevékenységét folytató bármely vállalkozást az állami támogatás kedvezményezettjének kell tekinteni, feltéve, hogy az átruházásnak voltak olyan aspektusai, amelyek azt jelzik, hogy az üzleti tevékenységeket valóban folytatták. Emellett összefonódások vagy más üzleti átrendeződések esetén a támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettség átruházható a fennmaradó jogi személyre (67). Ha ezzel ellenkezőleg megállapítható, hogy a jogellenes támogatás kedvezményezettje az eredeti kedvezményezett (az eszközei egy részének átruházása ellenére), a visszafizetési kötelezettség továbbra is a támogatás eredeti kedvezményezettjét terheli.

66

67

| (301) | Az Olaszország és SIM 2 kontra Bizottság ügyben 2003. május 8-án hozott bírósági ítélet (68) szerint, amelyre a Bizottság az Olympic Airlines, Alitalia és SERNAM tekintetében hozott határozatait (69) alapozta, a támogatás kedvezményezettje és a társaság eszközeit megszerző vállalkozás közötti gazdasági folytonosság megállapítására mutatók készletén keresztül kerül sor. Az alábbi tényezők vehetők figyelembe, azonban azoknak nem kell kumulatív módon teljesülniük annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani a gazdasági folytonosságot a két társaság között (70):






  — | az, hogy a vevői ár megfelel-e a piaci árnak vagy nem, |
| --- | --- | --- |

(301)

Az Olaszország és SIM 2 kontra Bizottság ügyben 2003. május 8-án hozott bírósági ítélet (68) szerint, amelyre a Bizottság az Olympic Airlines, Alitalia és SERNAM tekintetében hozott határozatait (69) alapozta, a támogatás kedvezményezettje és a társaság eszközeit megszerző vállalkozás közötti gazdasági folytonosság megállapítására mutatók készletén keresztül kerül sor. Az alábbi tényezők vehetők figyelembe, azonban azoknak nem kell kumulatív módon teljesülniük annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani a gazdasági folytonosságot a két társaság között (70):

Olaszország és SIM 2 kontra Bizottság

68

69

70

—

az, hogy a vevői ár megfelel-e a piaci árnak vagy nem,

| — | az átruházás hatálya (eszközök és felelősségek, munkaerő, a funkcionális eszközcsomagok megléte), |
| --- | --- |

—

az átruházás hatálya (eszközök és felelősségek, munkaerő, a funkcionális eszközcsomagok megléte),

| — | a vevő(k) kiléte, |
| --- | --- |

—

a vevő(k) kiléte,

| — | az átruházás ideje (az előzetes értékelés, a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezése vagy a végleges határozat után), |
| --- | --- |

—

az átruházás ideje (az előzetes értékelés, a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezése vagy a végleges határozat után),

| — | a működés gazdasági logikája és célja. |
| --- | --- |

—

a működés gazdasági logikája és célja.

| (302) | Az Adriatica teljes mértékben a Tirrenia tulajdonában állt. Emellett a Tirrenia végső tulajdonosai ugyanazok voltak, akik az Adriatica tulajdonosai (azaz a Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA állami társaság, amely a Tirrenia egyedüli részvényese volt 2004. január 30-tól). Határozott jelei vannak annak, hogy a két társaság között gazdasági folytonosság állt fenn, összehasonlítva egy másik forgatókönyvvel, ahol a tulajdonosok egymástól független jogi személyek. |
| --- | --- |

(302)

Az Adriatica teljes mértékben a Tirrenia tulajdonában állt. Emellett a Tirrenia végső tulajdonosai ugyanazok voltak, akik az Adriatica tulajdonosai (azaz a Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA állami társaság, amely a Tirrenia egyedüli részvényese volt 2004. január 30-tól). Határozott jelei vannak annak, hogy a két társaság között gazdasági folytonosság állt fenn, összehasonlítva egy másik forgatókönyvvel, ahol a tulajdonosok egymástól független jogi személyek.

Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA

| (303) | Az Adriatica Tirrenia részére történő értékesítése lényegében egy leányvállalat és a tulajdonosa közötti átruházás volt csupán, ahol nem írtak ki pályázatot és nem fizettek vételárat. |
| --- | --- |

(303)

Az Adriatica Tirrenia részére történő értékesítése lényegében egy leányvállalat és a tulajdonosa közötti átruházás volt csupán, ahol nem írtak ki pályázatot és nem fizettek vételárat.

| (304) | Az ügylet hatályát tekintve az Adriaticát működő vállalkozásként adták el, és a Tirrenia átvette az Adriatica és az olasz állam között kötött eredeti szerződések szerinti valamennyi kötelezettségét. A Bizottság nem lát arra utaló jelet, hogy a Tirrenia bármilyen változást vezetett volna be az Adriatica kereskedelmi, személyzeti vagy termeléspolitikájában, miután közvetlenül átvette annak üzleti tevékenységét. Minél nagyobb az eredeti vállalkozásnak az új szervezethez átkerülő része, annál nagyobb a valószínűsége, hogy az ezen eszközökhöz kapcsolódó gazdasági tevékenység pusztán a korábbi tevékenység meghosszabbítása, és továbbra is részesül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásból. Ebben az esetben a Tirrenia az Adriatica összes eszközét, felelősségét és szerződéses kapcsolatát átvette. |
| --- | --- |

(304)

Az ügylet hatályát tekintve az Adriaticát működő vállalkozásként adták el, és a Tirrenia átvette az Adriatica és az olasz állam között kötött eredeti szerződések szerinti valamennyi kötelezettségét. A Bizottság nem lát arra utaló jelet, hogy a Tirrenia bármilyen változást vezetett volna be az Adriatica kereskedelmi, személyzeti vagy termeléspolitikájában, miután közvetlenül átvette annak üzleti tevékenységét. Minél nagyobb az eredeti vállalkozásnak az új szervezethez átkerülő része, annál nagyobb a valószínűsége, hogy az ezen eszközökhöz kapcsolódó gazdasági tevékenység pusztán a korábbi tevékenység meghosszabbítása, és továbbra is részesül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásból. Ebben az esetben a Tirrenia az Adriatica összes eszközét, felelősségét és szerződéses kapcsolatát átvette.

| (305) | Az ügylet céljával kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy bár nincs közvetlen bizonyítéka arra, hogy az ügylet szándéka az volt, hogy megkerülje a visszafizettetési határozatot, és ezáltal megmeneküljön annak hatásai elől, a Tirrenia a 2005. évi határozat Bizottság általi elfogadása után két nappal döntött úgy, hogy átveszi az Adriaticát. Az időzítés ezáltal arra utal, hogy a két társaság tisztában volt a folyamatban lévő bizottsági vizsgálattal, és ezt figyelembe vehette a tevékenységek Tirreniába való beolvasztására irányuló határozatnál. Emellett az ügylet gazdasági logikája egyértelműen az volt, hogy az Adriatica tevékenységei ugyanúgy folytatódjanak a Tirrenia neve alatt. |
| --- | --- |

(305)

Az ügylet céljával kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy bár nincs közvetlen bizonyítéka arra, hogy az ügylet szándéka az volt, hogy megkerülje a visszafizettetési határozatot, és ezáltal megmeneküljön annak hatásai elől, a Tirrenia a 2005. évi határozat Bizottság általi elfogadása után két nappal döntött úgy, hogy átveszi az Adriaticát. Az időzítés ezáltal arra utal, hogy a két társaság tisztában volt a folyamatban lévő bizottsági vizsgálattal, és ezt figyelembe vehette a tevékenységek Tirreniába való beolvasztására irányuló határozatnál. Emellett az ügylet gazdasági logikája egyértelműen az volt, hogy az Adriatica tevékenységei ugyanúgy folytatódjanak a Tirrenia neve alatt.

| (306) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Tirrenia és az Adriatica között gazdasági folytonosság áll fenn, és az e határozat szerint az Adriatica általi visszafizettetést ki kell terjeszteni a Tirreniára. Valóban, a folyamatos piaci jelenlétével a Tirrenia továbbra is részesült az állami támogatásból, amelyet az Adriatica gazdasági tevékenységei kaptak, és amely továbbra is torzította a piacot. |
| --- | --- |

(306)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Tirrenia és az Adriatica között gazdasági folytonosság áll fenn, és az e határozat szerint az Adriatica általi visszafizettetést ki kell terjeszteni a Tirreniára. Valóban, a folyamatos piaci jelenlétével a Tirrenia továbbra is részesült az állami támogatásból, amelyet az Adriatica gazdasági tevékenységei kaptak, és amely továbbra is torzította a piacot.

| (307) | Ennek megfelelően a (298) preambulumbekezdésben említett újraszámítás elvégzésekor Olaszország teljes mértékben figyelembe veheti az 5 443 790 EUR Tirrenia általi visszafizetését, amelyre 2007. március 26-án került sor, amennyiben ezt az összeget a későbbiekben nem fizették vissza a Tirreniának, |
| --- | --- |

(307)

Ennek megfelelően a (298) preambulumbekezdésben említett újraszámítás elvégzésekor Olaszország teljes mértékben figyelembe veheti az 5 443 790 EUR Tirrenia általi visszafizetését, amelyre 2007. március 26-án került sor, amennyiben ezt az összeget a későbbiekben nem fizették vissza a Tirreniának,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Adriatica, a Caremar, a Siremar, a Saremar és a Toremar társaság részére 1992. január 1. és 2008. december 31. között a nemzeti útvonalak működtetéséért fizetendő kompenzációként nyújtott támogatás létező támogatás.

(2)   A (3) bekezdés sérelme nélkül a nemzetközi útvonalak működtetéséhez nyújtott kompenzációk címén 1992. január 1. és 2008. december 31. között Olaszország által az Adriaticának nyújtott támogatások a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethetők.

(3)   Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével ellentétes módon, jogellenesen bevezetett, a Brindisi/Korfu/Igoumenitsa/Pátra összeköttetéssel kapcsolatban a 1992. január és 1994. július közötti időszakra az Adriaticának nyújtott támogatások a közös piaccal összeegyeztethetetlenek.

(4)   A hajózási üzemanyagként használt ásványolajokra vonatkozó kedvezményes adórendszer létező támogatás, mert az (EU) 2015/1589 rendelet 17. cikkében a támogatás visszafizetésére előírt elévülési idő lejáratáig sem a Bizottság, sem a Bizottság kérelmére Olaszország nem tett semmilyen lépést az intézkedéssel kapcsolatban.

2. cikk

(1)   Olaszország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott támogatást.

(2)   A visszafizettetendő összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszafizettetés tényleges időpontjáig tartó időszakra vonatkozóan kamat terheli.

(3)   A kamatot a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK rendelettel (71) összhangban kamatoskamat-számítás segítségével kell számítani.

(4)   A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság tudomásul veszi, hogy Olaszország már visszakapta a kedvezményezettől a támogatás tőkéjét és az esedékes visszafizettetési kamat egy részét.

3. cikk

(1)   A 2. cikk szerinti támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell téríteni.

(2)   Olaszország gondoskodik e határozatnak az értesítés napjától számított négy hónapon belüli végrehajtásáról.

4. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Olaszország benyújtja a következő információkat:

| a) | a kedvezményezettől visszakövetelendő teljes összeg (főkövetelés és kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettől visszakövetelendő teljes összeg (főkövetelés és kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg az 1. cikk (3) cikkben említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. Görögország a Bizottság egyszerű kérésére azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és meghozni tervezett intézkedésekről. Olaszország továbbá részletes információkkal szolgál a kedvezményezettek által visszafizetett támogatások és a visszafizettetési kamatok összegéről.

5. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

A Bizottság közzéteheti az e határozat alkalmazásában visszafizetett támogatás és visszafizettetési kamatok összegét, az (EU) 2015/1589 rendelet 30. cikkének sérelme nélkül.

Kelt Brüsszelben, 2020. március 2-án.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

ügyvezető alelnök

---

(1)  
  HL C 306., 1999.10.23., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A Bíróság 2005. május 10-i ítélete, Olasz Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága, C-400/99, ECLI:EU:C:2005:275, 34. pont.

3

Olasz Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(4)  Az Elsőfokú Bíróság 2007. június 20-i ítélete, Tirrenia di Navigazione SpA és mások kontra az Európai Közösségek Bizottsága, T-246/99, ECLI:EU:T:2007:186.

4

Tirrenia di Navigazione SpA és mások kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(5)  A Bizottság 2001/851/EK határozata (2001. június 21.) az Olaszország által a Tirrenia di Navigazione társaságnak folyósított állami támogatásról (HL L 318., 2001.12.4., 9. o.).

5

(6)  A Bizottság 2005/163/EK határozata (2004. március 16.) az Olaszország által az Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar és Toremar tengerhajózási társaságok (Tirrenia-csoport) számára nyújtott állami támogatásokról (HL L 53., 2005.2.26., 29. o.).

6

(7)  Az Elsőfokú Bíróság 2009. március 4-i ítélete, Tirrenia di Navigazione SpA és mások kontra az Európai Közösségek Bizottsága, T-265/04, ECLI:EU:T:2009:48.

7

Tirrenia di Navigazione SpA és mások kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(8)  A 2009. évi ítélet 97–134. pontja.

8

(9)  A Tanács 3577/92/EGK rendelete (1992. december 7.) a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.).

9

(10)  A 2009. évi ítélet 140–148. pontja.

10

(11)  Nevezetesen i. azt a kötelezettséget, amely szerint 2004-től kezdve az Adriatica/Tirrenia, a Siremar, a Saremar, a Toremar és a Caremar által kiszolgált összes közszolgáltatási útvonal tekintetében külön kell könyvelést végezni; ii. be kell szüntetni a „Nápoly–Capri” útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járat biztosításához nyújtott támogatásokat; iii. a Nápoly–Procida–Ischia útvonalon működő gyorsjáratú személyszállító járatokhoz a Caremar számára nyújtott támogatásokat a szolgáltatások működési hiányának fedezetére kell korlátozni; iv. csökkenteni kell a Nápoly–Procida–Ischia útvonalon működő rendszeres gyorsjáratú személyszállító járatok kapacitását.

11

(12)  A Tanács 659/1999/EK rendelete (1999. március 22.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.)

12

(13)  A Bizottság határozata (2005. november 28.) az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.).

13

(14)  
  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

14

(15)  
  HL C 28., 2012.2.1., 18. o.

15

(16)  
  HL C 84., 2013.3.22., 58. o.

16

(17)  Az Adriatica által 2000-ben szállított 596 943 utas közül 397 146 a Közép- és a Dél-adriai-tengeren (közülük 334 639 Olaszország és Albánia között), 161 024 pedig a Tremiti-szigetcsoportra vezető összekötő útvonalakon utazott.

17

(18)  Az Adriatica által 2000-ben szállított 779 223 folyóméter teherből 306 124 folyómétert a Közép- és Dél-adriai-tengeren (ebből 235 542-t Olaszország és Albánia között), 473 099 folyómétert pedig a Szicíliára vezető összekötő útvonalakon szállított.

18

(19)  Az Adriatica ezen az útvonalon 1999 októberében felfüggesztette a tevékenységét az olasz Közlekedésügyi Minisztérium kérését követően. 2000 és 2004 között az Adriatica nem a saját hajóival nyújtott szolgáltatásokat ezen a vonalon, és korlátozta a tevékenységeit annak érdekében, hogy – harmadik felekkel kötött szerződések révén – biztosítsa az utasok és teheráru vasúti közlekedésben történő szállításáról szóló, 1970. február 7-i nemzetközi egyezmény tárgyát képező személyforgalmi szolgáltatást, amely egyezménynek az Adriatica a tagja volt.

19

(20)  A társaság által üzemeltetett négy menetrend szerinti útvonalon reggel 6 órától este 10 óráig átlagosan óránként egy indulást regisztráltak.

20

(21)  Az 1956. december 20-i 1379. számú törvényerejű rendelet, az 1957. június 25-i 444. számú törvényerejű rendelet, az 1959. május 26-i 351. számú törvény, az 1961. február 2-i 32. számú törvény és az 1962. február 2-i 40. számú törvény szerint.

21

(22)  Az elsődleges nemzeti érdekű tengerhajózási szolgáltatások szerkezeti átalakításáról szóló, 1977. június 23-i 373. számú törvény által.

22

(23)  Nevezetesen a Trieszt és Friuli Venezia Giulia olasz régió egyéb kikötői közötti, az Adriai-tenger középső és alsó térségének nyugati és keleti partja közötti, valamint a Jón-tenger és a Földközi-tenger nyugati térsége közötti járatok.

23

(24)  A 2001-re vonatkozó költségeket az olasz hatóságok ezer EUR-ban adták meg. E táblázatok alkalmazásában ezek az összegek ITL-re vannak átváltva, figyelembe véve az Európai Unió Tanácsa által 1999. január 1-jei hatállyal elfogadott, EUR-árfolyamokat, azaz 1 EUR = 1 936,27 ITL.

24

(25)  A PricewaterhouseCoopers „
  Valutazione dei criteri di predisposizione dei conti economici gestionali per linea e stagionalitá relativi agli esercizi 1992-1999
  ” c. tanulmányából származó adatok, amelyeket az olasz hatóságok kiegészítettek a 2000-re és 2001-re vonatkozó adatokkal. A tanulmány a Tirrenia-csoport társaságainak analitikus könyvvitelét reprodukálja, és értékeli az egyes útvonalak működési költségeit és bevételeit.

25

Valutazione dei criteri di predisposizione dei conti economici gestionali per linea e stagionalitá relativi agli esercizi 1992-1999

(26)  A Saremar 1992-ben összesen 18 000 utat tett meg az általa működtetett négy útvonalon. 2000-ben az utak száma 20 000 körül volt.

26

(27)  A Toremar 2000-ben összesen 9 097 utat tett meg az útvonalhálózatán, míg 1992-ben 8 300-at.

27

(28)  A Caremar 2000-ben 12 872 utat tett meg az útvonalain (1992-ben 15 650-et).

28

(29)  Mivel a Tirrenia a 2004. március 18-i határozattal megszerezte az Adriatica folyamatban lévő üzleti tevékenységeit, egyes adatok 2004-től kezdve nem elérhetők az Adriatica tekintetében.

29

(30)  Átváltási árfolyam: 1 EUR = 1 936,27 ITL.

30

(31)  Az olasz hatóságok szerint a Bizottság jóval a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása előtt tájékoztatást kapott a Tirrenia-csoport társaságainak nyújtott támogatásokról. Emellett 1992-ben a Bizottság adminisztratív célokból az E 5/1992. szám alatt fennálló ügyként sorolta át az ügyet. 1995-ig a Bizottság és Olaszország között zajló minden levelezés az E. szám alatti aktára hivatkozott. 1995-ben a Bizottság az NN. számra hivatkozott.

31

(32)  A Bíróság 2003. július 24-i ítélete, Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

32

Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg,

(33)  A Tanács 4055/86/EGK rendelete (1986. december 22.) a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról (HL L 378., 1986.12.31., 1. o.).

33

(34)  Azaz olyan rendelkezés, amely a jogi stabilitás miatt az új szabályok alkalmazása alól meghatározott időszakra kizár bizonyos, folyamatban lévő jogi kapcsolatokat.

34

(35)  A 2009. évi ítélet 147–148. pontja.

35

(36)  A Bíróság 2005. május 10-i ítélete, Olasz Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága, C-400/99, ECLI:EU:C:2005:275.

36

Olasz Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(37)  Lásd a 2001. évi határozat (33) preambulumbekezdését.

37

(38)  Uo.

38

(39)  A 856/1986. számú törvény 12. cikke szerint a személyforgalomra és teherforgalomra vonatkozó díjakat az állam évente állapította meg. Az érintett társaságok javasolhatták az államnak, hogy módosítsa a díjakat, ha szükségesnek ítélték. Ezeket a javaslatokat minisztériumok közötti konzultáció keretében vitatták meg.

39

(40)  Az Adriaticával kapcsolatban a 2004 és 2008 közötti időszakban (amikor a társaságot átvette a Tirrenia) az olasz hatóságok a Tirrenia által jegyzett összes költséget és működési bevételt bocsátották rendelkezésre (az Adriatica korábbi útvonalai tekintetében).

40

(41)  A befektetett tőke megtérülésének abszolút összegei 2001-ben és 2008-ban a következők voltak: Saremar – 555 500 EUR 2001-ben és 855 000 EUR 2008-ban; Toremar – 1 566 700 EUR 2001-ben és 1 699 000 EUR 2008-ban; Siremar – 2 194 000 EUR 2001-ben és 2 060 000 EUR 2008-ban; Caremar – 1 739 700 EUR 2001-ben és 1 874 000 EUR 2008-ban; Az Adriatica esetében az adatok csak 2004-ig, a Tirrenia általi felvásárlása előttig voltak elérhetők.

41

(42)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) z Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.), amely 2015. október 14-i hatállyal hatályon kívül helyezte az eljárási rendeletet.

42

(43)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.), az (EU) 2015/2282 rendelettel módosított szövegváltozatában.

43

(44)  Lásd: a Bíróság 1994. augusztus 9-i ítélete, Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és a Belga Állam, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 13. és 16. pont; az Elsőfokú Bíróság 2002. április 30-i ítélete, Gibraltár kontra Bizottság, T-195/01 és T-207/01 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2002:111, 111. pont.

44

Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és a Belga Állam,

Gibraltár kontra Bizottság

(45)  Lásd: a Bíróság 1994. augusztus 9-i ítélete, Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és a Belga Állam, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 28. pont; a Törvényszék 2010. december 16-i ítélete, Hollandia kontra Bizottság, T-231/06 és T-237/06 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2010:525, 180. pont. Lásd továbbá: az EFTA-Bíróság 2011. augusztus 22-i ítélete, Konkurrenten.no kontra EFTA Felügyeleti Hatóság, E-14/10, 57. pont.

45

Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és a Belga Állam,

Hollandia kontra Bizottság

Konkurrenten.no kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

(46)  Lásd még: az Elsőfokú Bíróság 2009. március 25-i ítélete, Alcoa Trasformazioni kontra Bizottság, T-332/06, ECLI:EU:T:2009:79, 132. pont; az Elsőfokú Bíróság 2009. június 11-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, T-222/04, ECLI:EU:T:2009:194, 99–101. pont; a Törvényszék 2011. szeptember 20-i ítélete, Regione autonoma della Sardegna és társai kontra Bizottság, T-394/08, T-408/08, T-453/08 és T-454/08 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2011:493, 176–179. pont; a Bíróság 2012. március 22-i ítélete, Olasz Köztársaság kontra Európai Bizottság, C-200/11 P, ECLI:EU:C:2012:165, 30–31. pont.

46

Alcoa Trasformazioni kontra Bizottság

Olaszország kontra Bizottság

Regione autonoma della Sardegna és társai kontra Bizottság

Olasz Köztársaság kontra Európai Bizottság

(47)  A 2009. évi ítélet 123. és 124. pontja.

47

(48)  A 2081/1936. számú rendeletet 1974-ben helyezték hatályon kívül, a 2082/1936. számú rendeletet pedig 2008-ban.

48

(49)  Az Elsőfokú Bíróság 2009. szeptember 4-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, T-211/05, ECLI:EU:T:2009:304, 76–78. pont; a Bíróság 2011. július 21-i ítélete, Alcoa Trasformazioni, C-194/09 P, ECLI: EU:C:2011:497, 127. pont.

49

Olaszország kontra Bizottság

Alcoa Trasformazioni

(50)  A Bizottság 2012/21/EU határozata (2011. december 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.)

50

(51)  Lásd még az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 8., 2012.1.11., 4. o.) 46. pontját.

51

(52)  A tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikke előírja, hogy a tagállamok közszolgáltatási szerződéseket köthetnek a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti kabotázsban közlekedő hajótársaságokkal, vagy közszolgáltatási kötelezettségeket róhatnak ki a kabotázsszolgáltatás ellátásának feltételeként. A rendelet 4. cikkének (2) bekezdése továbbá előírja, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek elrendelésekor a tagállamok csak a kiszolgálandó kikötőkre, a rendszerességre, a folyamatosságra, a járatsűrűségre, a szolgáltatás ellátásának képességére, a felszámítandó díjakra és a hajók személyzettel való ellátására nézve írhatnak elő kötelezettségeket, és adott esetben a közszolgáltatási kötelezettségek után járó kompenzációt elérhetővé kell tenni minden uniós hajótulajdonos számára.

52

(53)  A Bizottság közleménye: Közösségi iránymutatás a tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról, C(2004) 43 (HL C 13., 2004.1.17., 3. o.).

53

(54)  A Jegyzőkönyv 5. cikke megbízta az Adriaticát és a Transship nevű albán társaságot azzal, hogy szervezze meg az útvonalon nyújtott szolgáltatásokat.

54

(55)  A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.).

55

(56)  A két gyorsjáratú hajó beszerzését például a Banco di Napolitól 1999-ben, 160 milliárd ITL értékben szerzett, a hat hónapos Euribor-kamatlábnak megfelelő változó kamatozású hitelen keresztül finanszírozták, amelyet 0,40 %-kal emeltek meg és 10 év alatt kellett visszafizetni. Az olasz hatóságok által benyújtott tájékoztatás rámutat arra, hogy ugyanez a hitelintézet más nagy társaságoknak is nyújtott hiteleket ugyanebben az időben, lényegében azonos feltételek mellett.

56

(57)  Lásd: a Bíróság 1980. május 21-i ítélete, Bizottság kontra Olaszország, C-73/79, ECLI:EU:C:1980:129, 11. pont; a Bíróság 1993. június 15-i ítélete, Matra SA kontra Bizottság, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, 41. pont; a Bíróság 2000. szeptember 19-i ítélete, Németország kontra Bizottság, C-156/98. ECLI:EU:C:2000:467, 78. pont.

57

Bizottság kontra Olaszország

Matra SA kontra Bizottság

Németország kontra Bizottság

(58)  A Bíróság 1993. június 15-i ítélete, Matra SA kontra Bizottság, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, 42. és 43. pont.

58

Matra SA kontra Bizottság

(59)  A Bizottság 1999/271/EK határozata (1998. december 9.) az EK-Szerződés 85. cikke szerinti eljárásban (IV/34466 – Greek Ferries – HL L 109., 1999.4.27., 24 o.), amelyet megerősített ebben a tekintetben az Elsőfokú Bíróság 2003. december 11-i ítélete, Adriatica di Navigazione kontra Bizottság, T-61/99, ECLI:EU:T:2003:335.

59

Adriatica di Navigazione kontra Bizottság

(60)  A Bíróság 2006. február 16-i végzése, Adriatica di Navigazione kontra Bizottság, C-111/04 P, ECLI:EU:C:2006:105.

60

Adriatica di Navigazione kontra Bizottság

(61)  Mivel a 2004. március 16-i 2005. évi határozat 2004. június 24. és 2009. március 4. között bírósági eljárás tárgyát képezte, a tízéves elévülési idő, amely a Bizottság szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos utolsó fellépését követően kezdődött, és a bírósági eljárás során felfüggesztésre került, 2018 novemberének végén járt le (2018. november 26.).

61

(62)  A Bíróság 1973. július 12-i ítélete, Bizottság kontra Németország, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13. pont.

62

Bizottság kontra Németország

(63)  A Bíróság 1990. március 21-i ítélete, Belgium kontra Bizottság, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 66. pont.

63

Belgium kontra Bizottság

(64)  A Bíróság 1999. június 17-i ítélete, Belgium kontra Bizottság, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64. és 65. pont.

64

Belgium kontra Bizottság

(65)  Ezt az összeget egy munkacsoport számította ki, amelyet a 2004. december 3-án kiadott minisztériumközi rendelet hozott létre.

65

(66)  A Bíróság 1991. március 21-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, C-303/88, ECLI:EU:C:1991:136, 57. pont. A támogatás visszafizetésével a kedvezményezettnek el kell veszítenie a korábban a piacon általa élvezett előnyt, és vissza kell állítani a támogatás előtti helyzetet.

66

Olaszország kontra Bizottság

(67)  A Bíróság 2018. március 7-i ítélete, SNCF Mobilités kontra Bizottság, C-127/16 P, ECLI:EU:C:2018:165, 113. pont.

67

SNCF Mobilités kontra Bizottság

(68)  A Bíróság 2003. május 8-i ítélete, Olasz Köztársaság és SIM 2 Multimedia SpA kontra Bizottság, C-328/99 és C-399/00 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:2003:252.

68

Olasz Köztársaság és SIM 2 Multimedia SpA kontra Bizottság

(69)  A Bizottság 2008. szeptember 17-i határozata: N 321/2008., N 322/2008. és N 323/2008. számú állami támogatás – Görögország – Vente de certains actifs d’Olympic Airlines/Olympic Airways Services; a Bizottság 2008. november 12-i határozata: N 510/2008. számú állami támogatás – Olaszország – Az Alitalia légitársaság eszközeinek elidegenítése; a Bizottság 2012. április 4-i határozata az SA.34547. számú ügyben – Franciaország – a SERNAM-csoport eszközeinek átvétele a bírósági felszámolási eljárás keretében.

69

(70)  Ezeket a mutatókat a Törvényszék megerősítette a T-123/09. számú, Ryanair kontra Bizottság ügyben 2012. március 28-án hozott, az Alitalia ügyben korábban hozott határozatot megerősítő ítéletében (ECLI:EU:T:2012:164).

70

Ryanair kontra Bizottság

(71)  A Bizottság 271/2008/EK rendelete ( 2008. január 30.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

71

---

| 2020.10.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1412 HATÁROZATA

(2020. március 2.)

az Olaszország által a Tirrenia di Navigazione és felvásárlója, a Compagnia Italiana di Navigazione javára végrehajtott SA.32014., SA.32015., SA.32016. (11/C) (korábbi 11/NN) számú intézkedésekről

(az értesítés a C(2020) 1110. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek (1) megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2011. október 5-én hivatalos vizsgálati eljárást indított az Olaszország által a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok (2) javára elfogadott egyes intézkedések tekintetében (a továbbiakban: 2011. évi határozat). A vizsgálat többek között a Tirrenia di Navigazione (a továbbiakban: Tirrenia) javára több tengeri útvonal 2009. január 1-jétől történő üzemeltetéséért odaítélt kompenzációra, valamint a privatizációs eljárásra (lásd a 2.3.3. szakaszt) terjedt ki, amelynek eredményeként a Tirrenia üzletágát (lásd még a (27) preambulumbekezdést) a Compagnia Italiana di Navigazione (a továbbiakban: CIN) vásárolta fel. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2011. október 5-én hivatalos vizsgálati eljárást indított az Olaszország által a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok (2) javára elfogadott egyes intézkedések tekintetében (a továbbiakban: 2011. évi határozat). A vizsgálat többek között a Tirrenia di Navigazione (a továbbiakban: Tirrenia) javára több tengeri útvonal 2009. január 1-jétől történő üzemeltetéséért odaítélt kompenzációra, valamint a privatizációs eljárásra (lásd a 2.3.3. szakaszt) terjedt ki, amelynek eredményeként a Tirrenia üzletágát (lásd még a (27) preambulumbekezdést) a Compagnia Italiana di Navigazione (a továbbiakban: CIN) vásárolta fel.

2

| (2) | A Bizottság a 2011. évi határozatot közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy terjesszék elő a vizsgált intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2011. évi határozatot közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy terjesszék elő a vizsgált intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (3) | Ami az e határozat hatálya alá tartozó intézkedéseket illeti, a Bizottsághoz a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniától, a Pan Med Linestól (a továbbiakban: Pan Med), a CIN-től és a Grandi Navi Velocitól (a továbbiakban: GNV is) érkeztek észrevételek (lásd az 5. szakaszt). Ezeket az észrevételeket a Bizottság a válaszadás lehetősége mellett továbbította Olaszországnak. Olaszország nem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(3)

Ami az e határozat hatálya alá tartozó intézkedéseket illeti, a Bizottsághoz a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniától, a Pan Med Linestól (a továbbiakban: Pan Med), a CIN-től és a Grandi Navi Velocitól (a továbbiakban: GNV is) érkeztek észrevételek (lásd az 5. szakaszt). Ezeket az észrevételeket a Bizottság a válaszadás lehetősége mellett továbbította Olaszországnak. Olaszország nem nyújtott be észrevételeket.

| (4) | Az olasz hatóságok 2012. január 10-én hivatalosan bejelentették, állítólag jogbiztonsági okokból, a közszolgáltatási szerződések (a továbbiakban: szerződések) tervezetét, amelyet a Tirrenia, illetve a Siremar üzletágainak jövőbeni felvásárlóival kötnének, és amelyek alapján e felvásárlókat kompenzáció illetné meg. 2012. január 24-én, 2012. február 4-én és 2012. július 3-án a Bizottság kiegészítő információt kért az olasz hatóságoktól a bejelentett intézkedésekkel kapcsolatban. Az információt az olasz hatóságok a 2012. február 9-i, 2012. május 11-i és 2012. július 19-i levélben közölték. 2012. július 19-i levelükben az olasz hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy az előző napon aláírták az olasz állam és a CIN közötti új szerződést. |
| --- | --- |

(4)

Az olasz hatóságok 2012. január 10-én hivatalosan bejelentették, állítólag jogbiztonsági okokból, a közszolgáltatási szerződések (a továbbiakban: szerződések) tervezetét, amelyet a Tirrenia, illetve a Siremar üzletágainak jövőbeni felvásárlóival kötnének, és amelyek alapján e felvásárlókat kompenzáció illetné meg. 2012. január 24-én, 2012. február 4-én és 2012. július 3-án a Bizottság kiegészítő információt kért az olasz hatóságoktól a bejelentett intézkedésekkel kapcsolatban. Az információt az olasz hatóságok a 2012. február 9-i, 2012. május 11-i és 2012. július 19-i levélben közölték. 2012. július 19-i levelükben az olasz hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy az előző napon aláírták az olasz állam és a CIN közötti új szerződést.

| (5) | 2012. november 7-én a Bizottság kiterjesztette a vizsgálati eljárást többek között (lásd a 2.2. szakaszt) i. a Tirrenia számára nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítására és ii. az olasz állammal kötött új szerződés értelmében a CIN számára fizetendő, közszolgáltatásért járó kompenzációra. Az említett határozat módosított változatát (4) a Bizottság 2012. december 19-én fogadta el (a továbbiakban: a 2012. évi határozat). |
| --- | --- |

(5)

2012. november 7-én a Bizottság kiterjesztette a vizsgálati eljárást többek között (lásd a 2.2. szakaszt) i. a Tirrenia számára nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítására és ii. az olasz állammal kötött új szerződés értelmében a CIN számára fizetendő, közszolgáltatásért járó kompenzációra. Az említett határozat módosított változatát (4) a Bizottság 2012. december 19-én fogadta el (a továbbiakban: a 2012. évi határozat).

4

| (6) | A 2012. évi határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy terjesszék elő a vizsgált intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

A 2012. évi határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy terjesszék elő a vizsgált intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

5

| (7) | Ami az e határozat hatálya alá tartozó intézkedéseket illeti, a Bizottsághoz a CIN-től, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniától és a Pan Medtől érkeztek észrevételek (lásd az 5. szakaszt). Ezeket az észrevételeket továbbították Olaszországnak a válaszadás lehetősége mellett. Olaszország nem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(7)

Ami az e határozat hatálya alá tartozó intézkedéseket illeti, a Bizottsághoz a CIN-től, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniától és a Pan Medtől érkeztek észrevételek (lásd az 5. szakaszt). Ezeket az észrevételeket továbbították Olaszországnak a válaszadás lehetősége mellett. Olaszország nem nyújtott be észrevételeket.

| (8) | 2012. október 5-én a Bizottság szerződést kötött az Ecorys Netherlands BV-vel, hogy készítsen becslést a Tirrenia eladásra kínált megfelelő eszközeinek piaci értékéről (lásd a 2.3.3.5. szakaszt), két alternatív forgatókönyv szerint. Az Ecorys 2013. szeptember 4-én nyújtotta be végleges jelentését (a továbbiakban: Ecorys-jelentés). Ezt a jelentést a Bizottság 2013. szeptember 27-én továbbította Olaszországnak. Olaszország a 2013. december 17-i levelében tett észrevételt az Ecorys-jelentésre, ebbe belefoglalta a saját független szakértője, a Banca Profilo által készített ellenértékelést. |
| --- | --- |

(8)

2012. október 5-én a Bizottság szerződést kötött az Ecorys Netherlands BV-vel, hogy készítsen becslést a Tirrenia eladásra kínált megfelelő eszközeinek piaci értékéről (lásd a 2.3.3.5. szakaszt), két alternatív forgatókönyv szerint. Az Ecorys 2013. szeptember 4-én nyújtotta be végleges jelentését (a továbbiakban: Ecorys-jelentés). Ezt a jelentést a Bizottság 2013. szeptember 27-én továbbította Olaszországnak. Olaszország a 2013. december 17-i levelében tett észrevételt az Ecorys-jelentésre, ebbe belefoglalta a saját független szakértője, a Banca Profilo által készített ellenértékelést.

| (9) | 2014. január 22-i határozatában (a továbbiakban: a 2014. évi határozat) (6) a Bizottság lezárta a hivatalos vizsgálati eljárást a Szardínia régió által a Saremar javára nyújtott egyes intézkedésekre vonatkozóan. A Saremar és a régió által e határozattal szemben benyújtott keresetet a Törvényszék 2017-ben elutasította (7). |
| --- | --- |

(9)

2014. január 22-i határozatában (a továbbiakban: a 2014. évi határozat) (6) a Bizottság lezárta a hivatalos vizsgálati eljárást a Szardínia régió által a Saremar javára nyújtott egyes intézkedésekre vonatkozóan. A Saremar és a régió által e határozattal szemben benyújtott keresetet a Törvényszék 2017-ben elutasította (7).

6

7

| (10) | 2016. február 12-én, 2018. május 29-én, 2018. szeptember 18-án, 2018. október 10-én és 2018. november 22-én a Grimaldi Euromed S.p.A. (a továbbiakban: Grimaldi) benyújtotta a Bizottsághoz a 6. szakaszban ismertetett beadványait. A Grimaldi kérésére a bizottsági szolgálatok 2018. július 17-én találkoztak a vállalat jogi képviselőjével. |
| --- | --- |

(10)

2016. február 12-én, 2018. május 29-én, 2018. szeptember 18-án, 2018. október 10-én és 2018. november 22-én a Grimaldi Euromed S.p.A. (a továbbiakban: Grimaldi) benyújtotta a Bizottsághoz a 6. szakaszban ismertetett beadványait. A Grimaldi kérésére a bizottsági szolgálatok 2018. július 17-én találkoztak a vállalat jogi képviselőjével.

| (11) | 2018. január 25-én, 2018. március 29-én és 2018. augusztus 31-én a Bizottság kiegészítő információt kért az olasz hatóságoktól. Az olasz hatóságok 2018. április 26-án, 2018. május 31-én, 2018. november 2-án és 2018. december 11-én közölték ezeket az információkat. 2019. január 23-án és 24-én a bizottsági szolgálatok találkoztak az olasz hatóságokkal Rómában. A következő hónapokban az olasz hatóságok benyújtották a Bizottság által az említett értekezleten kért információkat. |
| --- | --- |

(11)

2018. január 25-én, 2018. március 29-én és 2018. augusztus 31-én a Bizottság kiegészítő információt kért az olasz hatóságoktól. Az olasz hatóságok 2018. április 26-án, 2018. május 31-én, 2018. november 2-án és 2018. december 11-én közölték ezeket az információkat. 2019. január 23-án és 24-én a bizottsági szolgálatok találkoztak az olasz hatóságokkal Rómában. A következő hónapokban az olasz hatóságok benyújtották a Bizottság által az említett értekezleten kért információkat.

| (12) | Ez a határozat csak a Tirrenia és a CIN javára végrehajtott, a (31) preambulumbekezdésben ismertetett esetleges támogatási intézkedésekre vonatkozik. A 2011. évi és a 2012. évi határozat hatálya alá tartozó minden további intézkedést külön, az SA.32014., az SA.32015. és az SA.32016. számú ügyben vizsgálják, ezért azokra ez a határozat nem terjed ki. Közelebbről: e további intézkedések a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó többi vállalatot érintik. |
| --- | --- |

(12)

Ez a határozat csak a Tirrenia és a CIN javára végrehajtott, a (31) preambulumbekezdésben ismertetett esetleges támogatási intézkedésekre vonatkozik. A 2011. évi és a 2012. évi határozat hatálya alá tartozó minden további intézkedést külön, az SA.32014., az SA.32015. és az SA.32016. számú ügyben vizsgálják, ezért azokra ez a határozat nem terjed ki. Közelebbről: e további intézkedések a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó többi vállalatot érintik.

2.   HÁTTÉR ÉS A VIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

HÁTTÉR ÉS A VIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

2.1.   Általános keret

Általános keret

2.1.1.   Az eredeti szerződések

Az eredeti szerződések

| (13) | A Tirrenia-csoport hagyományosan az olasz állam tulajdonában állt a Fintecna vállalaton (8) keresztül, és eredetileg hat vállalatot ölelt fel, nevezetesen a Tirreniát, az Adriaticát, a Caremart, a Saremart, a Siremart és a Toremart. Ezek a vállalatok tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtottak az olasz állammal 1991-ben kötött különálló közszolgáltatási szerződések értelmében, amelyek húsz évig, 1989 januárjától 2008 decemberéig voltak hatályban (a továbbiakban: az eredeti szerződések). A Fintecna tulajdonában állt a Tirrenia részvényeinek 100 %-a, amely pedig 100 %-os tulajdonosa volt az Adriatica, a Caremar, a Siremar, a Saremar és a Toremar regionális vállalatoknak. Az Adriatica, amely Olaszország és Albánia/Horvátország/Görögország/Montenegró között üzemeltetett útvonalakat, 2004-ben összeolvadt a Tirreniával. |
| --- | --- |

(13)

A Tirrenia-csoport hagyományosan az olasz állam tulajdonában állt a Fintecna vállalaton (8) keresztül, és eredetileg hat vállalatot ölelt fel, nevezetesen a Tirreniát, az Adriaticát, a Caremart, a Saremart, a Siremart és a Toremart. Ezek a vállalatok tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtottak az olasz állammal 1991-ben kötött különálló közszolgáltatási szerződések értelmében, amelyek húsz évig, 1989 januárjától 2008 decemberéig voltak hatályban (a továbbiakban: az eredeti szerződések). A Fintecna tulajdonában állt a Tirrenia részvényeinek 100 %-a, amely pedig 100 %-os tulajdonosa volt az Adriatica, a Caremar, a Siremar, a Saremar és a Toremar regionális vállalatoknak. Az Adriatica, amely Olaszország és Albánia/Horvátország/Görögország/Montenegró között üzemeltetett útvonalakat, 2004-ben összeolvadt a Tirreniával.

8

| (14) | E közszolgáltatási szerződések célja az volt, hogy garantálják a tengeri szállítási szolgáltatások járatsűrűségét és megbízhatóságát; e szolgáltatások többsége a szárazföldi Olaszországot kötötte össze Szicíliával, Szardíniával és más kisebb olasz szigetekkel. Az olasz állam ebből a célból pénzügyi támogatást nyújtott a Tirrenia-csoportba tartozó egyes vállalatoknak közvetlenül kifizetett szubvenciók formájában. |
| --- | --- |

(14)

E közszolgáltatási szerződések célja az volt, hogy garantálják a tengeri szállítási szolgáltatások járatsűrűségét és megbízhatóságát; e szolgáltatások többsége a szárazföldi Olaszországot kötötte össze Szicíliával, Szardíniával és más kisebb olasz szigetekkel. Az olasz állam ebből a célból pénzügyi támogatást nyújtott a Tirrenia-csoportba tartozó egyes vállalatoknak közvetlenül kifizetett szubvenciók formájában.

| (15) | A Tirrenia több vegyes kiszolgálású (utasok, személygépkocsik és tehergépkocsik) és néhány árufuvarozási útvonalat is ellátott tengeri szállítási szolgáltatással, főként a szárazföldi Olaszország, illetve Szardínia, Szicília és a Tremiti-szigetek, további Szardínia és Szicília között. A pontos érintett útvonalak az alábbiakban kerülnek ismertetésre. |
| --- | --- |

(15)

A Tirrenia több vegyes kiszolgálású (utasok, személygépkocsik és tehergépkocsik) és néhány árufuvarozási útvonalat is ellátott tengeri szállítási szolgáltatással, főként a szárazföldi Olaszország, illetve Szardínia, Szicília és a Tremiti-szigetek, további Szardínia és Szicília között. A pontos érintett útvonalak az alábbiakban kerülnek ismertetésre.

| (16) | 1999. augusztus 6-án a Bizottság megindította az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást a korábbi Tirrenia-csoportot alkotó hat vállalat számára az eredeti szerződések alapján kifizetett támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

1999. augusztus 6-án a Bizottság megindította az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást a korábbi Tirrenia-csoportot alkotó hat vállalat számára az eredeti szerződések alapján kifizetett támogatás tekintetében.

| (17) | A vizsgálati szakaszban az olasz hatóságok kérték, hogy a Tirrenia-csoportot válasszák szét, így elsőbbséget lehetne rendelni ahhoz, hogy a Tirreniát illetően jogerős határozat szülessen. Ezt a kérést az olasz hatóságoknak az a terve motiválta, hogy a csoportot a Tirrenián kezdve privatizálják, továbbá azon szándékuk, hogy a folyamatot felgyorsítsák az említett vállalat vonatkozásában. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálati szakaszban az olasz hatóságok kérték, hogy a Tirrenia-csoportot válasszák szét, így elsőbbséget lehetne rendelni ahhoz, hogy a Tirreniát illetően jogerős határozat szülessen. Ezt a kérést az olasz hatóságoknak az a terve motiválta, hogy a csoportot a Tirrenián kezdve privatizálják, továbbá azon szándékuk, hogy a folyamatot felgyorsítsák az említett vállalat vonatkozásában.

| (18) | A Bizottság teljesítette az olasz hatóságok kérését, és a 2001/851/EGK határozattal (9) lezárta a Tirrenia számára odaítélt támogatás tekintetében indított eljárást (a továbbiakban: a 2001. évi határozat). A támogatást az olasz hatóságok bizonyos kötelezettségvállalásaira is figyelemmel összeegyeztethetőnek nyilvánította. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság teljesítette az olasz hatóságok kérését, és a 2001/851/EGK határozattal (9) lezárta a Tirrenia számára odaítélt támogatás tekintetében indított eljárást (a továbbiakban: a 2001. évi határozat). A támogatást az olasz hatóságok bizonyos kötelezettségvállalásaira is figyelemmel összeegyeztethetőnek nyilvánította.

9

| (19) | A 2004. március 16-án elfogadott 2005/163/EK bizottsági határozattal (10) (a továbbiakban: a 2004. évi határozat) a Bizottság a Tirrenia-csoportba a Tirrenián kívül tartozó vállalatok (11) javára Olaszország által odaítélt kompenzációt részben összeegyeztethetőnek ítélte a belső piaccal, részben az olasz hatóságok több kötelezettségvállalásának betartásával kapcsolatos feltételhez kötötten ítélte összeegyeztethetőnek, részben pedig a belső piaccal összeegyeztethetetlennel nyilvánította. A határozat 1992 és 2001 közötti könyvelési adatokon alapult, és olyan feltételeket tartalmazott, amelyek célja az eredeti szerződések időtartama alatt nyújtott kompenzáció összeegyeztethetőségének garantálása volt. |
| --- | --- |

(19)

A 2004. március 16-án elfogadott 2005/163/EK bizottsági határozattal (10) (a továbbiakban: a 2004. évi határozat) a Bizottság a Tirrenia-csoportba a Tirrenián kívül tartozó vállalatok (11) javára Olaszország által odaítélt kompenzációt részben összeegyeztethetőnek ítélte a belső piaccal, részben az olasz hatóságok több kötelezettségvállalásának betartásával kapcsolatos feltételhez kötötten ítélte összeegyeztethetőnek, részben pedig a belső piaccal összeegyeztethetetlennel nyilvánította. A határozat 1992 és 2001 közötti könyvelési adatokon alapult, és olyan feltételeket tartalmazott, amelyek célja az eredeti szerződések időtartama alatt nyújtott kompenzáció összeegyeztethetőségének garantálása volt.

10

11

| (20) | A T-265/04., a T-292/04. és a T-504/04. sz. ügyben 2009. március 4-én hozott ítéletében (12) (a továbbiakban: a 2009. évi ítélet) a Törvényszék megsemmisítette a 2004. évi határozatot. E mostani határozat nem érinti a 2009. évi ítéletet követő, folyamatban lévő eljárást. |
| --- | --- |

(20)

A T-265/04., a T-292/04. és a T-504/04. sz. ügyben 2009. március 4-én hozott ítéletében (12) (a továbbiakban: a 2009. évi ítélet) a Törvényszék megsemmisítette a 2004. évi határozatot. E mostani határozat nem érinti a 2009. évi ítéletet követő, folyamatban lévő eljárást.

12

2.1.2.   Az eredeti szerződések meghosszabbítása

Az eredeti szerződések meghosszabbítása

| (21) | A 2009. február 27-i 14. sz. törvénnyé alakított, 2008. december 30-i 207. sz. törvényerejű rendelet 26. cikke rendelkezett az eredetileg 2008. december 31-én lejáró eredeti szerződések (ideértve a Tirreniára alkalmazandó szerződést) egy évvel, 2009. december 31-ig történő meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(21)

A 2009. február 27-i 14. sz. törvénnyé alakított, 2008. december 30-i 207. sz. törvényerejű rendelet 26. cikke rendelkezett az eredetileg 2008. december 31-én lejáró eredeti szerződések (ideértve a Tirreniára alkalmazandó szerződést) egy évvel, 2009. december 31-ig történő meghosszabbításáról.

| (22) | A 2009. november 20-i 166. sz. törvénnyé (a továbbiakban a 2009. évi törvény) alakított, 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikke megállapította, hogy a Tirrenia-csoport vállalatainak privatizációjára tekintettel a regionális vállalatok (a Siremart kivéve) részvényeit ellenszolgáltatás nélkül átruházzák a Tirrenia anyavállalatról, a következőképpen:






  1. | a Caremar Campania régióhoz kerül. Ezt követően Campania régió Lazio régióra ruházza át a Pontino szigetcsoporttal való közlekedési összeköttetéseket egyedi alapon, attól a naptól Laziomar néven kiszolgáló működő vállalkozást (13); |
| --- | --- | --- |

(22)

A 2009. november 20-i 166. sz. törvénnyé (a továbbiakban a 2009. évi törvény) alakított, 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikke megállapította, hogy a Tirrenia-csoport vállalatainak privatizációjára tekintettel a regionális vállalatok (a Siremart kivéve) részvényeit ellenszolgáltatás nélkül átruházzák a Tirrenia anyavállalatról, a következőképpen:

1.

a Caremar Campania régióhoz kerül. Ezt követően Campania régió Lazio régióra ruházza át a Pontino szigetcsoporttal való közlekedési összeköttetéseket egyedi alapon, attól a naptól Laziomar néven kiszolgáló működő vállalkozást (13);

13

| 2. | a Saremar Szardínia régióhoz kerül; |
| --- | --- |

2.

a Saremar Szardínia régióhoz kerül;

| 3. | a Toremar Toszkána régióhoz kerül. |
| --- | --- |

3.

a Toremar Toszkána régióhoz kerül.

| (23) | A 2009. évi törvény azt is meghatározta, hogy az új „szerződéseket” az olasz államnak 2009. december 31-ig meg kell kötnie a Tirreniával és a Siremarral. Hasonlóképpen, a regionális szolgáltatásokat a Saremar, a Toremar és a Caremar, valamint a regionális hatóságok között 2009. december 31-ig (Szardíniával és Toszkánával), illetve 2010. február 28-ig (Campaniával és Lazióval) megkötendő közszolgáltatásiszerződés-tervezetekbe foglalják. Az új szerződések/közszolgáltatási szerződések tervezeteit megpályáztatják magukkal a vállalatokkal egy csomagban, majd az e vállalatok privatizációjának véglegesítését követően írják alá a vevőkkel (14). |
| --- | --- |

(23)

A 2009. évi törvény azt is meghatározta, hogy az új „szerződéseket” az olasz államnak 2009. december 31-ig meg kell kötnie a Tirreniával és a Siremarral. Hasonlóképpen, a regionális szolgáltatásokat a Saremar, a Toremar és a Caremar, valamint a regionális hatóságok között 2009. december 31-ig (Szardíniával és Toszkánával), illetve 2010. február 28-ig (Campaniával és Lazióval) megkötendő közszolgáltatásiszerződés-tervezetekbe foglalják. Az új szerződések/közszolgáltatási szerződések tervezeteit megpályáztatják magukkal a vállalatokkal egy csomagban, majd az e vállalatok privatizációjának véglegesítését követően írják alá a vevőkkel (14).

14

| (24) | Ebből a célból a 2009. évi törvény ismét meghosszabbította az eredeti szerződéseket (a Tirreniára alkalmazandót is) 2010. január 1-jétől 2010. szeptember 30-ig. |
| --- | --- |

(24)

Ebből a célból a 2009. évi törvény ismét meghosszabbította az eredeti szerződéseket (a Tirreniára alkalmazandót is) 2010. január 1-jétől 2010. szeptember 30-ig.

| (25) | A 2009. évi törvény emellett rögzített éves kompenzációs felső határokat állapított meg a szolgáltatások üzemeltetésére 2010-től (a meghosszabbított eredeti szerződések, valamint az új szerződések és közszolgáltatási szerződések szerint), összesen 184 942 251 EUR összegben, a következőképpen:

  1. táblázat


  Kompenzációs felső határértékek 2010-től







  Vállalat | Maximális éves kompenzáció (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642 |
| Siremar | 55 694 895 |
| Saremar | 13 686 441 |
| Toremar | 13 005 441 |
| Caremar | 29 869 832  (15) |

(25)

A 2009. évi törvény emellett rögzített éves kompenzációs felső határokat állapított meg a szolgáltatások üzemeltetésére 2010-től (a meghosszabbított eredeti szerződések, valamint az új szerződések és közszolgáltatási szerződések szerint), összesen 184 942 251 EUR összegben, a következőképpen:

1. táblázat

1. táblázat

Kompenzációs felső határértékek 2010-től

Kompenzációs felső határértékek 2010-től

Vállalat

Maximális éves kompenzáció (EUR)

Tirrenia

72 685 642

Siremar

55 694 895

Saremar

13 686 441

Toremar

13 005 441

Caremar

29 869 832  (15)

15

| (26) | Végül a 2010. augusztus 5-i 125. sz. törvényerejű rendeletet törvénnyé alakító, 2010. október 1-jei 163. sz. törvény (a továbbiakban: a 2010. évi törvény) 1. cikke úgy rendelkezett, hogy az eredeti szerződéseket (köztük a Tirreniára alkalmazandó szerződést is) meghosszabbítja 2010. október 1-jétől a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásának lezárulásáig. |
| --- | --- |

(26)

Végül a 2010. augusztus 5-i 125. sz. törvényerejű rendeletet törvénnyé alakító, 2010. október 1-jei 163. sz. törvény (a továbbiakban: a 2010. évi törvény) 1. cikke úgy rendelkezett, hogy az eredeti szerződéseket (köztük a Tirreniára alkalmazandó szerződést is) meghosszabbítja 2010. október 1-jétől a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásának lezárulásáig.

2.1.3.   A Tirrenia privatizációja és az új szerződés megkötése

A Tirrenia privatizációja és az új szerződés megkötése

| (27) | 2010 szeptemberében közbeszerzési eljárást írtak ki (lásd a 2.3.3. szakaszt), hogy vevőt találjanak a Tirrenia üzletágára, és ehhez kapcsolták a tengeri szolgáltatások egy nyolcéves időszakban, közszolgáltatásért járó kompenzáció fejében történő nyújtásáról szóló új szerződést. Ebben az összefüggésben a Tirrenia helyett helyénvaló a Tirrenia üzletágára hivatkozni, mivel az érintett közbeszerzési eljárás csak azokra az eszközökre és szerződésekre vonatkozott, amelyek a felvásárlóval megkötendő új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükségesek. A Tirrenia fennmaradó eszközeit, amelyeket más célokra használt (például hajók, ingatlanok, műalkotások), külön eljárásokban kívánták értékesíteni. Emellett a közbeszerzési eljárás nem érintette a Tirrenia kötelezettségeit, így a Tirrenia által az értékesítés napjáig felhalmozott adósságokat nem ruházták át a vevőre. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a mai napig létezik különálló jogalanyként, jóllehet azzal az elsődleges céllal, hogy felszámolják, mihelyt tartozásait megfizette a hitelezőinek. |
| --- | --- |

(27)

2010 szeptemberében közbeszerzési eljárást írtak ki (lásd a 2.3.3. szakaszt), hogy vevőt találjanak a Tirrenia üzletágára, és ehhez kapcsolták a tengeri szolgáltatások egy nyolcéves időszakban, közszolgáltatásért járó kompenzáció fejében történő nyújtásáról szóló új szerződést. Ebben az összefüggésben a Tirrenia helyett helyénvaló a Tirrenia üzletágára hivatkozni, mivel az érintett közbeszerzési eljárás csak azokra az eszközökre és szerződésekre vonatkozott, amelyek a felvásárlóval megkötendő új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükségesek. A Tirrenia fennmaradó eszközeit, amelyeket más célokra használt (például hajók, ingatlanok, műalkotások), külön eljárásokban kívánták értékesíteni. Emellett a közbeszerzési eljárás nem érintette a Tirrenia kötelezettségeit, így a Tirrenia által az értékesítés napjáig felhalmozott adósságokat nem ruházták át a vevőre. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a mai napig létezik különálló jogalanyként, jóllehet azzal az elsődleges céllal, hogy felszámolják, mihelyt tartozásait megfizette a hitelezőinek.

| (28) | Miután a közbeszerzési eljárásban nyertes ajánlatot tett, a CIN 2011. július 25-én aláírta a Tirrenia üzletágának felvásárlásáról szóló szerződést. Az olasz állam és a CIN közötti új szerződést 2012. július 18-án írták alá. Így tehát a Tirrenia üzletága feletti tulajdonjog 2012. július 19-én szállt át az államról a CIN-re. |
| --- | --- |

(28)

Miután a közbeszerzési eljárásban nyertes ajánlatot tett, a CIN 2011. július 25-én aláírta a Tirrenia üzletágának felvásárlásáról szóló szerződést. Az olasz állam és a CIN közötti új szerződést 2012. július 18-án írták alá. Így tehát a Tirrenia üzletága feletti tulajdonjog 2012. július 19-én szállt át az államról a CIN-re.

2.2.   A 2011. évi és a 2012. évi határozat hatálya alá tartozó intézkedések

A 2011. évi és a 2012. évi határozat hatálya alá tartozó intézkedések

| (29) | A 2011. évi és a 2012. évi határozattal megindított hivatalos vizsgálati eljárásban a Bizottság a következő intézkedéseket értékelte (lásd a 3. szakaszt is):






  a) | a meghosszabbított eredeti szerződések szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatások (ÁGÉSZ) nyújtásáért fizetett kompenzáció (1. intézkedés); |
| --- | --- | --- |

(29)

A 2011. évi és a 2012. évi határozattal megindított hivatalos vizsgálati eljárásban a Bizottság a következő intézkedéseket értékelte (lásd a 3. szakaszt is):

a)

a meghosszabbított eredeti szerződések szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatások (ÁGÉSZ) nyújtásáért fizetett kompenzáció (1. intézkedés);

1. intézkedés

| b) | a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása (2. intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása (2. intézkedés);

2. intézkedés

| c) | a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok privatizációja (16) (3. intézkedés); |
| --- | --- |

c)

a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok privatizációja (16) (3. intézkedés);

16

3. intézkedés

| d) | az ÁGÉSZ ellátásáért az új szerződés/közszolgáltatási szerződések szerint fizetett kompenzáció (4. intézkedés); |
| --- | --- |

d)

az ÁGÉSZ ellátásáért az új szerződés/közszolgáltatási szerződések szerint fizetett kompenzáció (4. intézkedés);

4. intézkedés

| e) | a kikötési elsőbbség (5. intézkedés); |
| --- | --- |

e)

a kikötési elsőbbség (5. intézkedés);

5. intézkedés

| f) | a 125/2010. sz. törvényerejű rendeletet törvénnyé alakító 2010. évi törvényben megállapított intézkedések (6. intézkedés); |
| --- | --- |

f)

a 125/2010. sz. törvényerejű rendeletet törvénnyé alakító 2010. évi törvényben megállapított intézkedések (6. intézkedés);

6. intézkedés

| g) | a Szardínia régió által a Saremar javára elfogadott további intézkedések (7. intézkedés). |
| --- | --- |

g)

a Szardínia régió által a Saremar javára elfogadott további intézkedések (7. intézkedés).

7. intézkedés

| (30) | 2014. évi határozatával a Bizottság lezárta a hivatalos vizsgálati eljárást a Szardínia régió által a Saremar javára elfogadott, a fentiekben 7. intézkedésként említett intézkedéseket illetően, egy intézkedés kivételével (17). |
| --- | --- |

(30)

2014. évi határozatával a Bizottság lezárta a hivatalos vizsgálati eljárást a Szardínia régió által a Saremar javára elfogadott, a fentiekben 7. intézkedésként említett intézkedéseket illetően, egy intézkedés kivételével (17).

17

2.3.   Az e határozat hatálya alá tartozó intézkedések részletes leírása

Az e határozat hatálya alá tartozó intézkedések részletes leírása

| (31) | Ez a határozat csak a (29) preambulumbekezdésben felsorolt 1–6. intézkedéssel foglalkozik. Ezeket az intézkedéseket részletesebben a következő szakaszok ismertetik. |
| --- | --- |

(31)

Ez a határozat csak a (29) preambulumbekezdésben felsorolt 1–6. intézkedéssel foglalkozik. Ezeket az intézkedéseket részletesebben a következő szakaszok ismertetik.

2.3.1.   Az állam és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

Az állam és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

2.3.1.1.   A közszolgáltatási kötelezettségek

A közszolgáltatási kötelezettségek

| (32) | A Tirreniával kötött eredeti szerződés 1. cikke ötéves terveket írt elő, amelyek részletezik a kiszolgálandó kikötőket, a használandó hajótípusokat és a Tirreniára bízott szolgálatás megkívánt gyakoriságát. |
| --- | --- |

(32)

A Tirreniával kötött eredeti szerződés 1. cikke ötéves terveket írt elő, amelyek részletezik a kiszolgálandó kikötőket, a használandó hajótípusokat és a Tirreniára bízott szolgálatás megkívánt gyakoriságát.

| (33) | Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tirrenia tekintetében a 2001. szeptember 20-i miniszteri rendelettel elfogadott legutolsó ötéves terv a 2000–2004-es időszakra vonatkozott. Ez a terv teljesen visszaadja az Olaszország által a 2001. évi bizottsági határozattal összefüggésben tett kötelezettségvállalásokat (leginkább a közszolgáltatási rendszer hatályának szűkítései). A 2005–2008-as időszakra is elkészült a terv, de azt az illetékes minisztériumok soha nem hagyták jóvá. Ehelyett a kormány eseti döntéseket hozott, hogy a szolgáltatásokat jobban a helyi közössége igényeihez igazítsa, ugyanakkor a közszolgáltatási rendszert nem módosította jelentősen. Az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy a hosszabb távú tervezés a szükséges pénzeszközök költségvetésbe beállításának hiánya miatt többé már nem volt lehetséges. Ezért a csekély mértékű módosítások főként a közszolgáltatás csökkentéseit érintették. |
| --- | --- |

(33)

Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tirrenia tekintetében a 2001. szeptember 20-i miniszteri rendelettel elfogadott legutolsó ötéves terv a 2000–2004-es időszakra vonatkozott. Ez a terv teljesen visszaadja az Olaszország által a 2001. évi bizottsági határozattal összefüggésben tett kötelezettségvállalásokat (leginkább a közszolgáltatási rendszer hatályának szűkítései). A 2005–2008-as időszakra is elkészült a terv, de azt az illetékes minisztériumok soha nem hagyták jóvá. Ehelyett a kormány eseti döntéseket hozott, hogy a szolgáltatásokat jobban a helyi közössége igényeihez igazítsa, ugyanakkor a közszolgáltatási rendszert nem módosította jelentősen. Az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy a hosszabb távú tervezés a szükséges pénzeszközök költségvetésbe beállításának hiánya miatt többé már nem volt lehetséges. Ezért a csekély mértékű módosítások főként a közszolgáltatás csökkentéseit érintették.

| (34) | Az eredeti (meghosszabbított és a kiválasztott útvonalak tekintetében módosított) szerződés alapján a Tirrenia a következő útvonalakat szolgálta ki 2009. január 1. és 2012. július 18. között:






  — | Genova–Porto Torres: A Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott a holtszezonban (18) közszolgáltatási rendszerben, a főszezonban kereskedelmi alapon. A közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulással mindkét kikötőből, előre meghatározott menetrend szerint, hogy megbízható csatlakozásokat kínáljon a szardíniai vasúthálózathoz. Az egyetlen, ezt az útvonalat a vonatkozó időszakban az egész év során szintén kiszolgáló versenytárs, a Grandi Navi Veloci csak heti három indulást garantált holtszezonban. Noha főszezonban a Grandi Navi Veloci napi szolgáltatásokat kínált, nem biztosított esti indulásokat mindkét kikötőből. |
| --- | --- | --- |

(34)

Az eredeti (meghosszabbított és a kiválasztott útvonalak tekintetében módosított) szerződés alapján a Tirrenia a következő útvonalakat szolgálta ki 2009. január 1. és 2012. július 18. között:

—

Genova–Porto Torres: A Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott a holtszezonban (18) közszolgáltatási rendszerben, a főszezonban kereskedelmi alapon. A közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulással mindkét kikötőből, előre meghatározott menetrend szerint, hogy megbízható csatlakozásokat kínáljon a szardíniai vasúthálózathoz. Az egyetlen, ezt az útvonalat a vonatkozó időszakban az egész év során szintén kiszolgáló versenytárs, a Grandi Navi Veloci csak heti három indulást garantált holtszezonban. Noha főszezonban a Grandi Navi Veloci napi szolgáltatásokat kínált, nem biztosított esti indulásokat mindkét kikötőből.

Genova–Porto Torres

18

| — | Civitavecchia–Olbia: A Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott a holtszezonban (19) közszolgáltatási rendszerben, a főszezonban kereskedelmi alapon. A közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulással mindkét kikötőből, előre meghatározott menetrend szerint. A vizsgált időszak legalább egy egészében a SNAV ezt az útvonalat mind a holt-, mind a főszezonban ellátta. Ugyanakkor, 2008-ban a SNAV csak heti háromszor szolgálta ki ezt az útvonalat a holtszezonban, és naponta a főszezonban. 2009-ben és 2010-ben a SNAV a jelek szerint napi szintre növelte a gyakoriságot a holtszezonban. Ugyanakkor 2011 májusa után a SNAV már nem üzemelt ezen az útvonalon, amikor az útvonalat a Grandi Navi Veloci vette át. Ez utóbbi vállalat úgy döntött, hogy ezt az összeköttetést csak főszezonban üzemelteti. Más szolgáltatók (például Moby, Sardinia Ferries) csak a főszezonban voltak jelen ezen az útvonalon. |
| --- | --- |

—

Civitavecchia–Olbia: A Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott a holtszezonban (19) közszolgáltatási rendszerben, a főszezonban kereskedelmi alapon. A közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulással mindkét kikötőből, előre meghatározott menetrend szerint. A vizsgált időszak legalább egy egészében a SNAV ezt az útvonalat mind a holt-, mind a főszezonban ellátta. Ugyanakkor, 2008-ban a SNAV csak heti háromszor szolgálta ki ezt az útvonalat a holtszezonban, és naponta a főszezonban. 2009-ben és 2010-ben a SNAV a jelek szerint napi szintre növelte a gyakoriságot a holtszezonban. Ugyanakkor 2011 májusa után a SNAV már nem üzemelt ezen az útvonalon, amikor az útvonalat a Grandi Navi Veloci vette át. Ez utóbbi vállalat úgy döntött, hogy ezt az összeköttetést csak főszezonban üzemelteti. Más szolgáltatók (például Moby, Sardinia Ferries) csak a főszezonban voltak jelen ezen az útvonalon.

Civitavecchia–Olbia

19

| — | Nápoly–Palermo: 2009-ben a Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott a közszolgáltatási rendszerben egész évben, míg 2010-től ezeket a szolgáltatásokat holtszezonban a közszolgáltatási rendszerben, főszezonban pedig kereskedelmi alapon nyújtotta. A közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulással mindkét kikötőből, előre meghatározott menetrend szerint. A meghosszabbítással érintett időszak egészében az ezen útvonalat szintén egész évben ellátó egyetlen versenytárs a SNAV, noha napi indulásokat kínált, ugyanakkor nem biztosította ugyanazt a járatsűrűséget és folyamatosságot, mint a Tirrenia (20). Emellett a SNAV sokkal öregebb hajókkal szolgálta ki ezt az útvonalat, mint a Tirrenia, ezért nem is kínált ugyanolyan minőséget (21). A Grandi Navi Veloci jelezte, hogy 2011-ben ezen az útvonalon májustól decemberig közlekedett, 2012-ben pedig egész évben (lásd még a (266) és (267) preambulumbekezdést). A Grandi Navi Veloci ezen az útvonalon a SNAV-val együttműködésben kínált szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

—

Nápoly–Palermo: 2009-ben a Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott a közszolgáltatási rendszerben egész évben, míg 2010-től ezeket a szolgáltatásokat holtszezonban a közszolgáltatási rendszerben, főszezonban pedig kereskedelmi alapon nyújtotta. A közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulással mindkét kikötőből, előre meghatározott menetrend szerint. A meghosszabbítással érintett időszak egészében az ezen útvonalat szintén egész évben ellátó egyetlen versenytárs a SNAV, noha napi indulásokat kínált, ugyanakkor nem biztosította ugyanazt a járatsűrűséget és folyamatosságot, mint a Tirrenia (20). Emellett a SNAV sokkal öregebb hajókkal szolgálta ki ezt az útvonalat, mint a Tirrenia, ezért nem is kínált ugyanolyan minőséget (21). A Grandi Navi Veloci jelezte, hogy 2011-ben ezen az útvonalon májustól decemberig közlekedett, 2012-ben pedig egész évben (lásd még a (266) és (267) preambulumbekezdést). A Grandi Navi Veloci ezen az útvonalon a SNAV-val együttműködésben kínált szolgáltatásokat.

Nápoly–Palermo

20

21

| — | Genova–Olbia–Arbatax: a Tirrenia egész éven át legalább heti háromszor biztosított vegyes szolgáltatásokat a közszolgáltatási rendszerben. Arbataxot heti kétszer látták el, plusz megállót beiktatva az olbiai kikötést követően. A vizsgált időszakban egyetlen magánszereplő, a Moby közlekedett Genova és Olbia között, de csak az év egy részében (a legtöbb év során március közepétől október közepéig). Ugyanígy a GNV csak Genova és Olbia között működött a főszezonban. A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely egész éven át üzemeltette az Olbiába irányuló szolgáltatást. Emellett a teljes vizsgált időszakban egyedül a Tirrenia kínált összeköttetést Arbataxba. |
| --- | --- |

—

Genova–Olbia–Arbatax: a Tirrenia egész éven át legalább heti háromszor biztosított vegyes szolgáltatásokat a közszolgáltatási rendszerben. Arbataxot heti kétszer látták el, plusz megállót beiktatva az olbiai kikötést követően. A vizsgált időszakban egyetlen magánszereplő, a Moby közlekedett Genova és Olbia között, de csak az év egy részében (a legtöbb év során március közepétől október közepéig). Ugyanígy a GNV csak Genova és Olbia között működött a főszezonban. A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely egész éven át üzemeltette az Olbiába irányuló szolgáltatást. Emellett a teljes vizsgált időszakban egyedül a Tirrenia kínált összeköttetést Arbataxba.

Genova–Olbia–Arbatax

| — | Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: a közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott naponta, esti indulásokkal, mindkét kikötőből, egész éven át. Arbataxot heti kétszer látták el, plusz megállót beiktatva. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban. |
| --- | --- |

—

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: a közszolgáltatási rendszerben a Tirrenia vegyes szolgáltatásokat nyújtott naponta, esti indulásokkal, mindkét kikötőből, egész éven át. Arbataxot heti kétszer látták el, plusz megállót beiktatva. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban.

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

| — | Nápoly–Cagliari: a Tirrenia egész éven át legalább heti gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta vegyes szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban. |
| --- | --- |

—

Nápoly–Cagliari: a Tirrenia egész éven át legalább heti gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta vegyes szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban.

Nápoly–Cagliari

| — | Palermo–Cagliari: a Tirrenia egész éven át heti gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta vegyes szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban. |
| --- | --- |

—

Palermo–Cagliari: a Tirrenia egész éven át heti gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta vegyes szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban.

Palermo–Cagliari

| — | Trapani–Cagliari: a Tirrenia egész éven át heti gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta vegyes szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban. |
| --- | --- |

—

Trapani–Cagliari: a Tirrenia egész éven át heti gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta vegyes szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban.

Trapani–Cagliari

| — | Termoli–Tremiti-szigetek: a Tirrenia egész éven át legalább napi gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban. |
| --- | --- |

—

Termoli–Tremiti-szigetek: a Tirrenia egész éven át legalább napi gyakorisággal biztosított vegyes szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely ellátta ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban.

Termoli–Tremiti-szigetek

| — | Livorno–Cagliari
   (22): a Tirrenia egész éven át legalább heti ötször biztosított árufuvarozási szolgáltatásokat a közszolgáltatási rendszerben. A vonatkozó időszakban a versenytársak (például a Moby) ezen az útvonalon csak heti egy indulást kínáltak, és felfüggesztették a szolgáltatást a nyári főszezonban, valamint a karácsonyi ünnepekkor. |
| --- | --- |

—

Livorno–Cagliari
   (22): a Tirrenia egész éven át legalább heti ötször biztosított árufuvarozási szolgáltatásokat a közszolgáltatási rendszerben. A vonatkozó időszakban a versenytársak (például a Moby) ezen az útvonalon csak heti egy indulást kínáltak, és felfüggesztették a szolgáltatást a nyári főszezonban, valamint a karácsonyi ünnepekkor.

Livorno–Cagliari

22

| — | Nápoly–Cagliari: a Tirrenia egész éven át heti két–háromszor biztosított árufuvarozási szolgáltatásokat a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen árufuvarozó, amely ellátta szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban (az ugyanezen útvonalon üzemeltetett vegyes szolgáltatásokon felül). |
| --- | --- |

—

Nápoly–Cagliari: a Tirrenia egész éven át heti két–háromszor biztosított árufuvarozási szolgáltatásokat a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen árufuvarozó, amely ellátta szolgáltatásokkal ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban (az ugyanezen útvonalon üzemeltetett vegyes szolgáltatásokon felül).

Nápoly–Cagliari

| — | Ravenna–Catania: a Tirrenia egész éven át heti háromszor biztosított árufuvarozási szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen árufuvarozó, amely ellátta ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban. |
| --- | --- |

—

Ravenna–Catania: a Tirrenia egész éven át heti háromszor biztosított árufuvarozási szolgáltatásokat mindegyik kikötőből a közszolgáltatási rendszerben. A meghosszabbítással érintett teljes időszakban a Tirrenia volt az egyetlen árufuvarozó, amely ellátta ezt az útvonalat mind holtszezonban, mind főszezonban.

Ravenna–Catania

2.3.1.2.   Költségvetés és időtartam

Költségvetés és időtartam

| (35) | Az alábbi táblázat a Tirrenia számára 2009 és 2012 júliusa között nyújtott éves kompenzációt mutatja be:

  2. táblázat


  A 2009 és 2012 júliusa közötti időszakban nyújtott kompenzáció







  Év | Kompenzáció (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2009 (januártól decemberig) | 80 010 000 |
| 2010 (januártól decemberig) | 72 685 642 |
| 2011 (januártól decemberig) | 72 685 642 |
| 2012 (januártól júliusig) | 39 978 409,46  (23) |

(35)

Az alábbi táblázat a Tirrenia számára 2009 és 2012 júliusa között nyújtott éves kompenzációt mutatja be:

2. táblázat

2. táblázat

A 2009 és 2012 júliusa közötti időszakban nyújtott kompenzáció

A 2009 és 2012 júliusa közötti időszakban nyújtott kompenzáció

Év

Kompenzáció (EUR)

2009 (januártól decemberig)

80 010 000

2010 (januártól decemberig)

72 685 642

2011 (januártól decemberig)

72 685 642

2012 (januártól júliusig)

39 978 409,46  (23)

23

| (36) | Az eredeti szerződés a következőképpen rendelkezik a közszolgáltatásért járó éves kompenzáció megfizetéséről: egy első előleget fizetnek minden év március 30-ig, amely a korábbi évi kompenzáció 70 %-ának felel meg. Június 30-ig kerül sor a második kifizetésre, a kompenzáció 20 %-ának erejéig. A kifizetett összegek, illetve a folyó év működési költségei és bevételei közötti hiány különbsége jelenti az egyenleget, amelyet november 30-án fizetnek meg. Ha az derülne ki, hogy a Tirrenia nagyobb összeget kapott, mint a nyújtott szolgáltatások nettó költsége (bevétel mínusz veszteségek), a különbözetet vissza kell térítenie (24). |
| --- | --- |

(36)

Az eredeti szerződés a következőképpen rendelkezik a közszolgáltatásért járó éves kompenzáció megfizetéséről: egy első előleget fizetnek minden év március 30-ig, amely a korábbi évi kompenzáció 70 %-ának felel meg. Június 30-ig kerül sor a második kifizetésre, a kompenzáció 20 %-ának erejéig. A kifizetett összegek, illetve a folyó év működési költségei és bevételei közötti hiány különbsége jelenti az egyenleget, amelyet november 30-án fizetnek meg. Ha az derülne ki, hogy a Tirrenia nagyobb összeget kapott, mint a nyújtott szolgáltatások nettó költsége (bevétel mínusz veszteségek), a különbözetet vissza kell térítenie (24).

24

| (37) | A fent leírtak szerint (lásd a (34) preambulumbekezdést), a főszezonan a Tirrenia kereskedelmi alapon üzemelteti a Genova–Porto Torres, a Civitavecchia–Olbia és a Nápoly–Palermo útvonalat (2010-től). Az ezeken az útvonalakon a főszezonban elért nyereséget levonják a Tirreniának fizetendő, közszolgáltatásért járó kompenzációból, míg az említett időszakban felmerült veszteségeket a Tirreniának magának kell viselnie. Ez csökkenti az ezen útvonalak holtszezonban alkalmazandó közszolgáltatási rendszerben történő üzemeltetéséhez szükséges kompenzáció összegét.






  — | A 2009-ben odaítélt kompenzáció |
| --- | --- | --- |

(37)

A fent leírtak szerint (lásd a (34) preambulumbekezdést), a főszezonan a Tirrenia kereskedelmi alapon üzemelteti a Genova–Porto Torres, a Civitavecchia–Olbia és a Nápoly–Palermo útvonalat (2010-től). Az ezeken az útvonalakon a főszezonban elért nyereséget levonják a Tirreniának fizetendő, közszolgáltatásért járó kompenzációból, míg az említett időszakban felmerült veszteségeket a Tirreniának magának kell viselnie. Ez csökkenti az ezen útvonalak holtszezonban alkalmazandó közszolgáltatási rendszerben történő üzemeltetéséhez szükséges kompenzáció összegét.

—

A 2009-ben odaítélt kompenzáció

| (38) | Az 1979. június 1-jei 501. sz. elnöki rendelet (a továbbiakban 501/79. sz. elnöki rendelet) határozta meg a tengeri közszolgáltatóknak fizetendő támogatás kiszámításába felveendő különböző elemeket (bevételeket és költségeket). Emellett az 1986. december 5-i 856. sz. törvény (a továbbiakban 856/86. sz. törvény) bizonyos módosításokról rendelkezett a tengeri közszolgáltatások olaszországi rendszerét illetően. A nagyobb és kisebb szigetekkel való összeköttetés tekintetében a törvény 11. cikke módosította a közszolgáltatásért járó kompenzáció kiszámításának kritériumait. A támogatást a szolgáltatás átlagos és objektív paraméterek alapján meghatározott bevételei és költségei közötti különbség alapján kellett kiszámítani, és abba bele kellett foglalni egy észszerű befektetési jövedelmet. Ugyanez a cikk azt is megállapította, hogy a közszolgáltatási szerződéseknek tartalmazniuk kellett a támogatott útvonalakat, a gyakoriságot és a használandó hajótípusokat. A támogatásokat a felelős minisztereknek kellett jóváhagyniuk. Az 501/79. sz. elnöki rendeletben és a 856/86. sz. törvényben megfogalmazott elvek az eredeti szerződésekben is megjelentek. |
| --- | --- |

(38)

Az 1979. június 1-jei 501. sz. elnöki rendelet (a továbbiakban 501/79. sz. elnöki rendelet) határozta meg a tengeri közszolgáltatóknak fizetendő támogatás kiszámításába felveendő különböző elemeket (bevételeket és költségeket). Emellett az 1986. december 5-i 856. sz. törvény (a továbbiakban 856/86. sz. törvény) bizonyos módosításokról rendelkezett a tengeri közszolgáltatások olaszországi rendszerét illetően. A nagyobb és kisebb szigetekkel való összeköttetés tekintetében a törvény 11. cikke módosította a közszolgáltatásért járó kompenzáció kiszámításának kritériumait. A támogatást a szolgáltatás átlagos és objektív paraméterek alapján meghatározott bevételei és költségei közötti különbség alapján kellett kiszámítani, és abba bele kellett foglalni egy észszerű befektetési jövedelmet. Ugyanez a cikk azt is megállapította, hogy a közszolgáltatási szerződéseknek tartalmazniuk kellett a támogatott útvonalakat, a gyakoriságot és a használandó hajótípusokat. A támogatásokat a felelős minisztereknek kellett jóváhagyniuk. Az 501/79. sz. elnöki rendeletben és a 856/86. sz. törvényben megfogalmazott elvek az eredeti szerződésekben is megjelentek.

| (39) | 2009 tekintetében az ÁGÉSZ ellátásáért fizetendő kompenzációt valóban az 1991-től hatályos, és az első hatályvesztésének napját, azaz 2008. december 31-et követően meghosszabbított eredeti szerződésben megállapított módszerrel összhangban számították ki. Közelebbről, a kompenzáció megfelelt a közszolgáltatási rendszerben teljesített szolgáltatások után felhalmozott nettó veszteségnek, amelyhez hozzáadtak egy, a befektetési jövedelemnek megfelelő, változó összeget. |
| --- | --- |

(39)

2009 tekintetében az ÁGÉSZ ellátásáért fizetendő kompenzációt valóban az 1991-től hatályos, és az első hatályvesztésének napját, azaz 2008. december 31-et követően meghosszabbított eredeti szerződésben megállapított módszerrel összhangban számították ki. Közelebbről, a kompenzáció megfelelt a közszolgáltatási rendszerben teljesített szolgáltatások után felhalmozott nettó veszteségnek, amelyhez hozzáadtak egy, a befektetési jövedelemnek megfelelő, változó összeget.

| (40) | A hatóságok által meghatározott kompenzáció kiszámítása tekintetében figyelembe vett különböző költségelemek a következők voltak: beszerzések, reklám- és szállásköltségek, berakodási, kirakodási és anyagmozgatási költségek, a parti adminisztrációs személyzet költségei, hajókarbantartási költségek, igazgatási költségek, biztosítási költségek, bérleti és lízingdíjak, üzemanyagköltségek, adók és értékcsökkenési költségek.






  — | A 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben odaítélt kompenzáció |
| --- | --- | --- |

(40)

A hatóságok által meghatározott kompenzáció kiszámítása tekintetében figyelembe vett különböző költségelemek a következők voltak: beszerzések, reklám- és szállásköltségek, berakodási, kirakodási és anyagmozgatási költségek, a parti adminisztrációs személyzet költségei, hajókarbantartási költségek, igazgatási költségek, biztosítási költségek, bérleti és lízingdíjak, üzemanyagköltségek, adók és értékcsökkenési költségek.

—

A 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben odaítélt kompenzáció

| (41) | 2010-től az ÁGÉSZ teljesítéséért járó kompenzációt a 2007. november 9-i„A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásának kritériumai és a viteldíj dinamikája a közérdekű tengeri kabotázs ágazatában” című CIPE (25)-irányelvben (26) (a továbbiakban: CIPE-irányelv) megállapított új módszer alkalmazásával határozták meg. A CIPE-irányelvet a preambuluma értelmében a tengeri szolgáltatásokat közszolgáltatási rendszerben nyújtó állami vállalatok privatizációja céljából adták ki (27). A CIPE-irányelv rendelkezéseit a Tirrenia-csoport vállalati által 2010-től nyújtott szolgáltatások tekintetében alkalmazták, a vonatkozó új szerződések és közszolgáltatási szerződések hatálybalépése előtt is, a megfelelő privatizációkat követően. |
| --- | --- |

(41)

2010-től az ÁGÉSZ teljesítéséért járó kompenzációt a 2007. november 9-i„A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásának kritériumai és a viteldíj dinamikája a közérdekű tengeri kabotázs ágazatában” című CIPE (25)-irányelvben (26) (a továbbiakban: CIPE-irányelv) megállapított új módszer alkalmazásával határozták meg. A CIPE-irányelvet a preambuluma értelmében a tengeri szolgáltatásokat közszolgáltatási rendszerben nyújtó állami vállalatok privatizációja céljából adták ki (27). A CIPE-irányelv rendelkezéseit a Tirrenia-csoport vállalati által 2010-től nyújtott szolgáltatások tekintetében alkalmazták, a vonatkozó új szerződések és közszolgáltatási szerződések hatálybalépése előtt is, a megfelelő privatizációkat követően.

A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásának kritériumai és a viteldíj dinamikája a közérdekű tengeri kabotázs ágazatában

25

26

27

| (42) | A CIPE-irányelvben megállapított módszer lehetővé teszi a tengeri közszolgáltatást nyújtó vállalatok számára, hogy megfelelő hozamot érjenek el. A tőkemegtérülési rátát a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) alapján számítják ki. |
| --- | --- |

(42)

A CIPE-irányelvben megállapított módszer lehetővé teszi a tengeri közszolgáltatást nyújtó vállalatok számára, hogy megfelelő hozamot érjenek el. A tőkemegtérülési rátát a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) alapján számítják ki.

| (43) | Az elvárt tőkearányos jövedelmezőséget (28) a tőkeeszköz-árazási modell szerint kell kiszámítani. E modell alapján a sajáttőke költséget i. a kockázatmentes kamatláb, ii. a béta (a vállalat részvénypiachoz viszonyított kockázati profiljának becslése) és iii. a részvénypiachoz rendelt kockázati prémium függvényében származtatják. |
| --- | --- |

(43)

Az elvárt tőkearányos jövedelmezőséget (28) a tőkeeszköz-árazási modell szerint kell kiszámítani. E modell alapján a sajáttőke költséget i. a kockázatmentes kamatláb, ii. a béta (a vállalat részvénypiachoz viszonyított kockázati profiljának becslése) és iii. a részvénypiachoz rendelt kockázati prémium függvényében származtatják.

28

| (44) | A sajáttőke-költséget konkrétabban úgy számítják ki, hogy a többletkockázatért prémiumot adnak a kockázatmentes tevékenységek megtérülési rátájához. Ezt a prémiumot a piaci kockázati prémium és a béta szorzataként kell kiszámítani; a béta azt méri, hogy a konkrét tevékenység mennyire kockázatos a piachoz képest. |
| --- | --- |

(44)

A sajáttőke-költséget konkrétabban úgy számítják ki, hogy a többletkockázatért prémiumot adnak a kockázatmentes tevékenységek megtérülési rátájához. Ezt a prémiumot a piaci kockázati prémium és a béta szorzataként kell kiszámítani; a béta azt méri, hogy a konkrét tevékenység mennyire kockázatos a piachoz képest.

| (45) | A CIPE-irányelv szerint a kockázatmentes tevékenységek megtérülési rátája a tízéves referenciakötvények átlagos bruttó hozamának felel meg, azon korábbi tizenkét hónapos időszakra vonatkoztatva, amelynek tekintetében rendelkezésre állnak adatok. |
| --- | --- |

(45)

A CIPE-irányelv szerint a kockázatmentes tevékenységek megtérülési rátája a tízéves referenciakötvények átlagos bruttó hozamának felel meg, azon korábbi tizenkét hónapos időszakra vonatkoztatva, amelynek tekintetében rendelkezésre állnak adatok.

| (46) | A CIPE-irányelv 4 %-os piaci kockázati prémiumot határoz meg. Emellett olyan szolgáltatás esetében, amelyet nem kizárólagos alapon üzemeltetnek, a szolgáltató által vélelmezetten viselt magasabb kockázatot úgy ellentételezik, hogy a piaci kockázati prémiumhoz további 2,5 %-ot adnak hozzá. |
| --- | --- |

(46)

A CIPE-irányelv 4 %-os piaci kockázati prémiumot határoz meg. Emellett olyan szolgáltatás esetében, amelyet nem kizárólagos alapon üzemeltetnek, a szolgáltató által vélelmezetten viselt magasabb kockázatot úgy ellentételezik, hogy a piaci kockázati prémiumhoz további 2,5 %-ot adnak hozzá.

| (47) | A gyakorlatban ugyanakkor a Tirreniának fizetett kompenzáció nem haladhatja meg az évi 72 685 642 EUR felső határértéket, amelyet a 2009. évi törvény állapított meg (lásd a (25) preambulumbekezdést). Jóllehet a 2009. évi törvény felső határértéket állapít meg a közszolgáltatási rendszerbe tartozó tengeri szolgáltatások üzemeltetéséért a Tirrenia valamennyi vállalata számára fizetett éves kompenzációra, a CIPE-irányelv tartalmaz bizonyos biztosítékokat is, amelyek lehetővé teszik e szolgáltatók számára, hogy kellően fedezzék működési költségeiket. |
| --- | --- |

(47)

A gyakorlatban ugyanakkor a Tirreniának fizetett kompenzáció nem haladhatja meg az évi 72 685 642 EUR felső határértéket, amelyet a 2009. évi törvény állapított meg (lásd a (25) preambulumbekezdést). Jóllehet a 2009. évi törvény felső határértéket állapít meg a közszolgáltatási rendszerbe tartozó tengeri szolgáltatások üzemeltetéséért a Tirrenia valamennyi vállalata számára fizetett éves kompenzációra, a CIPE-irányelv tartalmaz bizonyos biztosítékokat is, amelyek lehetővé teszik e szolgáltatók számára, hogy kellően fedezzék működési költségeiket.

| (48) | Különösen, a CIPE-irányelv szerint a szolgáltatások terjedelmét, az új szerződésben meghatározott maximális viteldíjakat és a ténylegesen kifizetett kompenzációt úgy kell meghatározni, hogy a szolgáltató minden elszámolható költségét fedezze. A következő képletet kell alkalmazni:
  VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA)
  ahol:






  — | VA(RSP) a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért járó kompenzáció diszkontált értéke, |
| --- | --- | --- |

(48)

Különösen, a CIPE-irányelv szerint a szolgáltatások terjedelmét, az új szerződésben meghatározott maximális viteldíjakat és a ténylegesen kifizetett kompenzációt úgy kell meghatározni, hogy a szolgáltató minden elszámolható költségét fedezze. A következő képletet kell alkalmazni:

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA)

ahol:

—

VA(RSP) a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért járó kompenzáció diszkontált értéke,

VA(RSP

| — | VA(AI(X)) az egyéb bevételek (viteldíjbevételek és egyéb) diszkontált értéke, |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)) az egyéb bevételek (viteldíjbevételek és egyéb) diszkontált értéke,

VA(AI(X))

| — | VA(CA) az elszámolható működési költségek, adósságtörlesztések és befektetési jövedelem diszkontált értéke. |
| --- | --- |

—

VA(CA) az elszámolható működési költségek, adósságtörlesztések és befektetési jövedelem diszkontált értéke.

VA(CA)

| (49) | Amennyiben a fenti egyenlet nem teljesül, a támogatott tevékenységek köre csökkenthető (lásd még a (103) preambulumbekezdést), vagylagosan a szolgáltatás szervezését (például hajótípusok) felül lehet vizsgálni, illetve módosítani lehet a viteldíj legmagasabb összegét. |
| --- | --- |

(49)

Amennyiben a fenti egyenlet nem teljesül, a támogatott tevékenységek köre csökkenthető (lásd még a (103) preambulumbekezdést), vagylagosan a szolgáltatás szervezését (például hajótípusok) felül lehet vizsgálni, illetve módosítani lehet a viteldíj legmagasabb összegét.

| (50) | Emellett az egyes szolgáltatásokra alkalmazandó viteldíj felső határának az adók és kikötői illetékek megfizetése utáni összegét minden évben kiigazítják a következő ársapkaképlet szerint:
  ΔT = ΔP – X
  ahol:






  — | ΔT a viteldíj felső határában bekövetkező éves százalékos változás, |
| --- | --- | --- |

(50)

Emellett az egyes szolgáltatásokra alkalmazandó viteldíj felső határának az adók és kikötői illetékek megfizetése utáni összegét minden évben kiigazítják a következő ársapkaképlet szerint:

ΔT = ΔP – X

ahol:

—

ΔT a viteldíj felső határában bekövetkező éves százalékos változás,

| — | ΔP a referenciaévre vonatkozó inflációs ráta, |
| --- | --- |

—

ΔP a referenciaévre vonatkozó inflációs ráta,

| — | X a viteldíj felső határa kiigazításának valódi éves rátája, amelyet a szerződés állapít meg, és amely állandó marad a szerződés tartama alatt. |
| --- | --- |

—

X a viteldíj felső határa kiigazításának valódi éves rátája, amelyet a szerződés állapít meg, és amely állandó marad a szerződés tartama alatt.

| (51) | A CIPE-irányelv azt is meghatározza, hogy a viteldíj felső határát ki lehet igazítani, hogy abban megjelenjenek az üzemanyagköltségek változásai, referenciaértéknek tekintve a nyilvánosan rendelkezésre álló szokásos árakat. |
| --- | --- |

(51)

A CIPE-irányelv azt is meghatározza, hogy a viteldíj felső határát ki lehet igazítani, hogy abban megjelenjenek az üzemanyagköltségek változásai, referenciaértéknek tekintve a nyilvánosan rendelkezésre álló szokásos árakat.

2.3.2.   A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

| (52) | 2010. november 16-án a Bizottság jóváhagyta a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott megmentési támogatást (a továbbiakban: 2010. évi határozat) (29). A támogatás a magánbankok által 95 000 000 EUR erejéig nyújtott hitelkeretekre adott kezességvállalásból állt. Olaszország vállalta, hogy a megmentési támogatásról szóló intézkedés engedélyezésétől számított legkésőbb hat hónappal szerkezetátalakítási tervet vagy olyan bizonyítékot nyújt be a Bizottsághoz, amely igazolja, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalást megszüntették. |
| --- | --- |

(52)

2010. november 16-án a Bizottság jóváhagyta a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott megmentési támogatást (a továbbiakban: 2010. évi határozat) (29). A támogatás a magánbankok által 95 000 000 EUR erejéig nyújtott hitelkeretekre adott kezességvállalásból állt. Olaszország vállalta, hogy a megmentési támogatásról szóló intézkedés engedélyezésétől számított legkésőbb hat hónappal szerkezetátalakítási tervet vagy olyan bizonyítékot nyújt be a Bizottsághoz, amely igazolja, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalást megszüntették.

29

| (53) | Olaszország ezt követően tájékoztatta a Bizottságot, hogy a kiválasztott pénzügyi intézmények, a Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (a továbbiakban: BIIS) és az Unicredit 40 000 000 EUR hitelkeretet engedélyezett a Tirrenia és a Siremar részére (25 000 000 EUR-t a Tirrenia, 15 000 000 EUR-t a Siremar részére), 2011. június 30-i lejárati idővel. A hitelkeretre az állam 2011. február 15-én kezességet vállalt. |
| --- | --- |

(53)

Olaszország ezt követően tájékoztatta a Bizottságot, hogy a kiválasztott pénzügyi intézmények, a Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (a továbbiakban: BIIS) és az Unicredit 40 000 000 EUR hitelkeretet engedélyezett a Tirrenia és a Siremar részére (25 000 000 EUR-t a Tirrenia, 15 000 000 EUR-t a Siremar részére), 2011. június 30-i lejárati idővel. A hitelkeretre az állam 2011. február 15-én kezességet vállalt.

| (54) | A finanszírozást a következőképpen fizették ki:






  a) | az első részletet 2011. február 28-án (20 000 000 EUR-t a Tirrenia, 12 000 000 EUR-t a Siremar részére); |
| --- | --- | --- |

(54)

A finanszírozást a következőképpen fizették ki:

a)

az első részletet 2011. február 28-án (20 000 000 EUR-t a Tirrenia, 12 000 000 EUR-t a Siremar részére);

| b) | a második részletet 2011. március 23-án (5 000 000 EUR-t a Tirrenia, 3 000 000 EUR-t a Siremar részére). |
| --- | --- |

b)

a második részletet 2011. március 23-án (5 000 000 EUR-t a Tirrenia, 3 000 000 EUR-t a Siremar részére).

| (55) | Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy tekintve, hogy a kezességvállalással biztosított kölcsön első részletét csak 2011. február 28-án folyósították a Tirrenia és a Siremar részére, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (30) (a továbbiakban: 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 25.a) pontja és a 2010. évi határozat (32) és (47) preambulumbekezdése értelmében a hitel törlesztésére nyitva álló hat hónapos határidő 2011. augusztus 28-án jár le. |
| --- | --- |

(55)

Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy tekintve, hogy a kezességvállalással biztosított kölcsön első részletét csak 2011. február 28-án folyósították a Tirrenia és a Siremar részére, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (30) (a továbbiakban: 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 25.a) pontja és a 2010. évi határozat (32) és (47) preambulumbekezdése értelmében a hitel törlesztésére nyitva álló hat hónapos határidő 2011. augusztus 28-án jár le.

30

| (56) | A Tirrenia és a Siremar ugyanakkor mulasztásba estek a kölcsön tekintetében, ennélfogva a BIIS 2011. július 11-én lehívta az állami kezességvállalást. Ezen a napon tehát a Tirrenia 25 203 063,89 EUR-val tartozott az államnak. Ez tartalmazta a megfelelő kölcsönök tőkeösszegét és a bank felé fennálló kamatokat is. |
| --- | --- |

(56)

A Tirrenia és a Siremar ugyanakkor mulasztásba estek a kölcsön tekintetében, ennélfogva a BIIS 2011. július 11-én lehívta az állami kezességvállalást. Ezen a napon tehát a Tirrenia 25 203 063,89 EUR-val tartozott az államnak. Ez tartalmazta a megfelelő kölcsönök tőkeösszegét és a bank felé fennálló kamatokat is.

| (57) | A csődbíróság engedélyezte, hogy a gazdasági és pénzügyminisztériumot felvegyék a Tirrenia elsőbbségi hitelezői „prededucibili” közé. Az olasz hatóságok szerint a fizetésképtelenségi eljárás alá vont vállalat irányításával megbízott rendkívüli biztos abban az időben úgy vélte, hogy a Tirrenia 2011. augusztus 28-ig vissza tudja fizetni a tartozását a tervezett privatizáció bevételeiből (lásd a 2.3.3. szakaszt). |
| --- | --- |

(57)

A csődbíróság engedélyezte, hogy a gazdasági és pénzügyminisztériumot felvegyék a Tirrenia elsőbbségi hitelezői „prededucibili” közé. Az olasz hatóságok szerint a fizetésképtelenségi eljárás alá vont vállalat irányításával megbízott rendkívüli biztos abban az időben úgy vélte, hogy a Tirrenia 2011. augusztus 28-ig vissza tudja fizetni a tartozását a tervezett privatizáció bevételeiből (lásd a 2.3.3. szakaszt).

prededucibili

| (58) | 2011. július 25-én aláírták a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséről szóló szerződést. Ugyanakkor az eszközök átruházását, így a kifizetést is elhalasztották, főként a szükséges összefonódási engedélyek megszerzésének nehézségei miatt (31). Az olasz versenyhatóság, az Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (a továbbiakban: AGCM) végül 2012. június 21-én jóváhagyta a Tirrenia–CIN tranzakciót, és az értékesítést 2012. július 19-én véglegesítették. |
| --- | --- |

(58)

2011. július 25-én aláírták a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséről szóló szerződést. Ugyanakkor az eszközök átruházását, így a kifizetést is elhalasztották, főként a szükséges összefonódási engedélyek megszerzésének nehézségei miatt (31). Az olasz versenyhatóság, az Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (a továbbiakban: AGCM) végül 2012. június 21-én jóváhagyta a Tirrenia–CIN tranzakciót, és az értékesítést 2012. július 19-én véglegesítették.

31

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

| (59) | 2012. szeptember 18-án a Tirrenia visszafizetett 25 852 548,93 EUR-t az államnak. 2012. október 24-én Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tirrenia által 2011. július 11-től fizetendő összegeket, valamint az államnak járó, 649 485,04 EUR kamatot a vállalat teljes egészében visszafizette, és erről bizonyítékot is szolgáltattak. |
| --- | --- |

(59)

2012. szeptember 18-án a Tirrenia visszafizetett 25 852 548,93 EUR-t az államnak. 2012. október 24-én Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tirrenia által 2011. július 11-től fizetendő összegeket, valamint az államnak járó, 649 485,04 EUR kamatot a vállalat teljes egészében visszafizette, és erről bizonyítékot is szolgáltattak.

2.3.3.   A Tirrenia privatizációja és a vételár CIN általi halasztott megfizetése

A Tirrenia privatizációja és a vételár CIN általi halasztott megfizetése

| (60) | 2009. december 23-án a Fintecna közzétette az első ajánlati felhívást a Tirrenia és leányvállalata, a Siremar teljes részvénytőkéjének értékesítésére. 2010. február 19-én 16 részvételi szándék érkezett be 19 gazdálkodó egységtől. 2010. augusztus 4-én, miután az egyetlen kötelező ajánlatot benyújtó ajánlattevővel folytatott tárgyalások meghiúsultak, a Fintecna lezártnak tekintette az eljárást. Olaszország szerint a tárgyalások az ajánlat pénzügyi vonatkozásaival összefüggő aggályok miatt hiúsultak meg. |
| --- | --- |

(60)

2009. december 23-án a Fintecna közzétette az első ajánlati felhívást a Tirrenia és leányvállalata, a Siremar teljes részvénytőkéjének értékesítésére. 2010. február 19-én 16 részvételi szándék érkezett be 19 gazdálkodó egységtől. 2010. augusztus 4-én, miután az egyetlen kötelező ajánlatot benyújtó ajánlattevővel folytatott tárgyalások meghiúsultak, a Fintecna lezártnak tekintette az eljárást. Olaszország szerint a tárgyalások az ajánlat pénzügyi vonatkozásaival összefüggő aggályok miatt hiúsultak meg.

| (61) | Miután az első privatizációs kísérlet kudarcot vallott, a Tirreniát és a Siremart, mivel súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdöttek, az olasz jog értelmében a nagyvállalatokra előírt kollektív fizetésképtelenségi eljárás, az úgynevezett rendkívüli igazgatási eljárás („amministrazione straordinaria”) alá vonták, és ezt követően nem sokkal fizetésképtelennek nyilvánították. Közelebbről, a Tirreniát 2010. augusztus 5-én vonták a rendkívüli igazgatási eljárás alá. 2010. augusztus 12-én a római bíróság meghozta 332/2010. sz. ítéletét, amelyben a Tirreniát fizetésképtelennek nyilvánította. |
| --- | --- |

(61)

Miután az első privatizációs kísérlet kudarcot vallott, a Tirreniát és a Siremart, mivel súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdöttek, az olasz jog értelmében a nagyvállalatokra előírt kollektív fizetésképtelenségi eljárás, az úgynevezett rendkívüli igazgatási eljárás („amministrazione straordinaria”) alá vonták, és ezt követően nem sokkal fizetésképtelennek nyilvánították. Közelebbről, a Tirreniát 2010. augusztus 5-én vonták a rendkívüli igazgatási eljárás alá. 2010. augusztus 12-én a római bíróság meghozta 332/2010. sz. ítéletét, amelyben a Tirreniát fizetésképtelennek nyilvánította.

amministrazione straordinaria

2.3.3.1.   Rendkívüli igazgatási eljárás

Rendkívüli igazgatási eljárás

| (62) | A szokásos csődeljárással ellentétben, amelynek célja a fizetésképtelen vállalkozás felszámolása azzal a céllal, hogy kielégítsék a hitelezői követeléseket, az 1999. július 8-i 270. sz. törvényerejű rendeletben meghatározott rendkívüli igazgatási eljárás egy nagyvállalatokra előírt különös fizetésképtelenségi eljárás, amelynek célja az eszközök védelme és az üzleti tevékenység folytatásának garantálása. |
| --- | --- |

(62)

A szokásos csődeljárással ellentétben, amelynek célja a fizetésképtelen vállalkozás felszámolása azzal a céllal, hogy kielégítsék a hitelezői követeléseket, az 1999. július 8-i 270. sz. törvényerejű rendeletben meghatározott rendkívüli igazgatási eljárás egy nagyvállalatokra előírt különös fizetésképtelenségi eljárás, amelynek célja az eszközök védelme és az üzleti tevékenység folytatásának garantálása.

| (63) | Ebben az eljárásban a fizetésképtelen vállalat irányítása átkerül a rendkívüli biztoshoz, akit az illetékes minisztérium jelöl ki. A rendkívüli biztos helyreállítási tervet javasol a szóban forgó üzleti tevékenység tekintetében, amely állhat a fizetésképtelen vállalat szerkezetátalakításában vagy eszközeinek értékesítésében. A tervet az illetékes minisztériumnak előzetesen engedélyeznie kell, és figyelembe kell vennie egy (a minisztérium által kijelölt szakértőkből álló) felügyelőbizottság véleményét. |
| --- | --- |

(63)

Ebben az eljárásban a fizetésképtelen vállalat irányítása átkerül a rendkívüli biztoshoz, akit az illetékes minisztérium jelöl ki. A rendkívüli biztos helyreállítási tervet javasol a szóban forgó üzleti tevékenység tekintetében, amely állhat a fizetésképtelen vállalat szerkezetátalakításában vagy eszközeinek értékesítésében. A tervet az illetékes minisztériumnak előzetesen engedélyeznie kell, és figyelembe kell vennie egy (a minisztérium által kijelölt szakértőkből álló) felügyelőbizottság véleményét.

| (64) | A módosításokkal 2004. február 18-i 39. sz. törvénnyé (a továbbiakban: Marzano-törvény) alakított, a fizetésképtelen nagyvállalatok szerkezetátalakítására irányadó sürgős intézkedések megállapításáról szóló, 2003. december 23-i 347. sz. törvényerejű rendelet szabályozza az e szerkezetátalakításnak magukat alávetni szándékozó fizetésképtelen vállalatokra alkalmazandó rendkívüli igazgatási eljárást. E vállalatoknak teljesíteniük kell bizonyos együttes kritériumokat az alkalmazottak előző évben fennálló létszámát és az eladósodottság szintjét illetően. |
| --- | --- |

(64)

A módosításokkal 2004. február 18-i 39. sz. törvénnyé (a továbbiakban: Marzano-törvény) alakított, a fizetésképtelen nagyvállalatok szerkezetátalakítására irányadó sürgős intézkedések megállapításáról szóló, 2003. december 23-i 347. sz. törvényerejű rendelet szabályozza az e szerkezetátalakításnak magukat alávetni szándékozó fizetésképtelen vállalatokra alkalmazandó rendkívüli igazgatási eljárást. E vállalatoknak teljesíteniük kell bizonyos együttes kritériumokat az alkalmazottak előző évben fennálló létszámát és az eladósodottság szintjét illetően.

| (65) | Az eljáráshoz az szükséges, hogy a fizetésképtelen vállalat kérelmet nyújtson be az olasz gazdaságfejlesztési miniszterhez, valamint keresetet az illetékes csődbíróságon. A minisztérium ezt követően dönt a fizetésképtelen vállalat eljárás alá vonásáról, és kijelöli a rendkívüli biztost, aki a felügyelőbizottság felügylete alatt fog működni, míg a bíróság meggyőződik a vállalat fizetésképtelenségéről. |
| --- | --- |

(65)

Az eljáráshoz az szükséges, hogy a fizetésképtelen vállalat kérelmet nyújtson be az olasz gazdaságfejlesztési miniszterhez, valamint keresetet az illetékes csődbíróságon. A minisztérium ezt követően dönt a fizetésképtelen vállalat eljárás alá vonásáról, és kijelöli a rendkívüli biztost, aki a felügyelőbizottság felügylete alatt fog működni, míg a bíróság meggyőződik a vállalat fizetésképtelenségéről.

| (66) | E kijelöléstől számított 180 napon belül a rendkívüli biztosnak szerkezetátalakítási tervet kel benyújtania a minisztériumhoz. A rendes csődeljárás csak akkor indul meg, ha a minisztérium nem hagyja jóvá ezt a szerkezetátalakítási tervet, és az alternatív eszközértékesítési eljárás nem életképes. |
| --- | --- |

(66)

E kijelöléstől számított 180 napon belül a rendkívüli biztosnak szerkezetátalakítási tervet kel benyújtania a minisztériumhoz. A rendes csődeljárás csak akkor indul meg, ha a minisztérium nem hagyja jóvá ezt a szerkezetátalakítási tervet, és az alternatív eszközértékesítési eljárás nem életképes.

| (67) | A 134/2008. sz. törvényerejű rendelet (32) (a továbbiakban 134/2008. sz. rendelet) több ponton is módosította a Marzano-törvényt. Ezek a módosítások az alapvető közszolgáltatásokat nyújtó vállalatokra vonatkoznak, és többek között annak lehetőségét érintik, hogy a rendkívüli biztos vevőt találjon a fizetésképtelen vállalat eszközeire olyan felekkel folytatott tárgyalásos eljárásban, amelyek garantálják a közszolgáltatások középtávú folyamatosságát és a gyors beavatkozást. A 134/2008. sz. rendelet kimondja, hogy az eladási ár nem lehet alacsonyabb, mint az eszközöknek miniszteri rendelettel kijelölt független szakértők által meghatározott piaci értéke. |
| --- | --- |

(67)

A 134/2008. sz. törvényerejű rendelet (32) (a továbbiakban 134/2008. sz. rendelet) több ponton is módosította a Marzano-törvényt. Ezek a módosítások az alapvető közszolgáltatásokat nyújtó vállalatokra vonatkoznak, és többek között annak lehetőségét érintik, hogy a rendkívüli biztos vevőt találjon a fizetésképtelen vállalat eszközeire olyan felekkel folytatott tárgyalásos eljárásban, amelyek garantálják a közszolgáltatások középtávú folyamatosságát és a gyors beavatkozást. A 134/2008. sz. rendelet kimondja, hogy az eladási ár nem lehet alacsonyabb, mint az eszközöknek miniszteri rendelettel kijelölt független szakértők által meghatározott piaci értéke.

32

| (68) | A 134/2008. sz. törvényerejű rendelet bevezette annak lehetőségét is, hogy közvetlenül egy eszközértékesítési tervet hajtsanak végre, szemben a korábbi rendszerrel, amelyben először szerkezetátalakítási tervet kellett benyújtani a minisztériumhoz. Végül a 134/2008. sz. rendelet megállapítja, hogy ha sem az eszközértékesítési terv, sem a szerkezetátalakítási terv nem hajtható végre, vagy a minisztérium nem hagyja jóvá őket, megindul a rendes csődeljárás. |
| --- | --- |

(68)

A 134/2008. sz. törvényerejű rendelet bevezette annak lehetőségét is, hogy közvetlenül egy eszközértékesítési tervet hajtsanak végre, szemben a korábbi rendszerrel, amelyben először szerkezetátalakítási tervet kellett benyújtani a minisztériumhoz. Végül a 134/2008. sz. rendelet megállapítja, hogy ha sem az eszközértékesítési terv, sem a szerkezetátalakítási terv nem hajtható végre, vagy a minisztérium nem hagyja jóvá őket, megindul a rendes csődeljárás.

2.3.3.2.   Az értékesítési eljárás

Az értékesítési eljárás

| (69) | 2010. szeptember 15-én közzétették a Tirrenia üzletágának (33) értékesítésére és ahhoz kapcsolódóan az új nyolcéves szerződésre irányuló ajánlati felhívást. E felhívás célja annak ellenőrzése volt, hogy vannak-e potenciális nemzeti vagy nemzetközi gazdálkodó egységek, amelyek érdeklődnek a Tirrenia üzletágának megszerzése iránt, és amelyek garantálni tudják a szállítási szolgáltatások folyamatosságát. |
| --- | --- |

(69)

2010. szeptember 15-én közzétették a Tirrenia üzletágának (33) értékesítésére és ahhoz kapcsolódóan az új nyolcéves szerződésre irányuló ajánlati felhívást. E felhívás célja annak ellenőrzése volt, hogy vannak-e potenciális nemzeti vagy nemzetközi gazdálkodó egységek, amelyek érdeklődnek a Tirrenia üzletágának megszerzése iránt, és amelyek garantálni tudják a szállítási szolgáltatások folyamatosságát.

33

| (70) | A felhívást a Tirrenia weboldalán, több újságban (34), továbbá válogatott szakmai weboldalakon (35) is közzétették. A részvételi szándék kifejezésére való felhívás határidejét eredetileg 2010. szeptember 29-ben határozták meg, de meghosszabbították 2010. október 20-ig a fent említett nemzeti és nemzetközi újságokban és weboldalakon megjelentetett nyilvános hirdetmény útján, hogy észszerű idő álljon rendelkezésre a részvételi szándék kifejezésére. |
| --- | --- |

(70)

A felhívást a Tirrenia weboldalán, több újságban (34), továbbá válogatott szakmai weboldalakon (35) is közzétették. A részvételi szándék kifejezésére való felhívás határidejét eredetileg 2010. szeptember 29-ben határozták meg, de meghosszabbították 2010. október 20-ig a fent említett nemzeti és nemzetközi újságokban és weboldalakon megjelentetett nyilvános hirdetmény útján, hogy észszerű idő álljon rendelkezésre a részvételi szándék kifejezésére.

34

35

| (71) | Ezen eljárásban összesen 21 részvételi szándék érkezett be nemzeti, európai és nem európai gazdálkodó egységektől. A rendkívüli biztos ezt követően tizenhat gazdálkodó egységet hívott meg a Tirrenia üzletágának alapos átvilágítására, amelyek részvételi szándékának kifejezése igazolta, hogy biztosítani tudják a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát (36). A vonatkozó dokumentációhoz való hozzáférést azzal a feltétellel adták meg, hogy az érdekelt felek titoktartási megállapodást írtak alá. |
| --- | --- |

(71)

Ezen eljárásban összesen 21 részvételi szándék érkezett be nemzeti, európai és nem európai gazdálkodó egységektől. A rendkívüli biztos ezt követően tizenhat gazdálkodó egységet hívott meg a Tirrenia üzletágának alapos átvilágítására, amelyek részvételi szándékának kifejezése igazolta, hogy biztosítani tudják a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát (36). A vonatkozó dokumentációhoz való hozzáférést azzal a feltétellel adták meg, hogy az érdekelt felek titoktartási megállapodást írtak alá.

36

| (72) | Az a tizenegy fél (37), amely végül ezen átvilágítás elvégzése mellett döntött, hozzáférést kapott a következőket tartalmazó virtuális adatszobákhoz:






  a) | minden műszaki, jogi és pénzügyi információ, ideértve az eladásra kínált üzletág adatait; |
| --- | --- | --- |

(72)

Az a tizenegy fél (37), amely végül ezen átvilágítás elvégzése mellett döntött, hozzáférést kapott a következőket tartalmazó virtuális adatszobákhoz:

37

a)

minden műszaki, jogi és pénzügyi információ, ideértve az eladásra kínált üzletág adatait;

| b) | a Tirrenia üzletágának a rendkívüli biztos által készített üzleti terve; |
| --- | --- |

b)

a Tirrenia üzletágának a rendkívüli biztos által készített üzleti terve;

| c) | az eladó átvilágítási jelentése és a vállalat mérlege a rendkívüli igazgatási eljárás alá vonásának napján; |
| --- | --- |

c)

az eladó átvilágítási jelentése és a vállalat mérlege a rendkívüli igazgatási eljárás alá vonásának napján;

| d) | a nyertes ajánlattevő és az állam között kötendő nyolcéves új szerződés tervezete; |
| --- | --- |

d)

a nyertes ajánlattevő és az állam között kötendő nyolcéves új szerződés tervezete;

| e) | minden más szükséges információ, hogy a potenciális vevő helyesen tudja értékelni az értékesítés tárgyát. |
| --- | --- |

e)

minden más szükséges információ, hogy a potenciális vevő helyesen tudja értékelni az értékesítés tárgyát.

| (73) | A 2011. február 4-i miniszteri rendelettel a gazdaságfejlesztési miniszter a Banca Profilót jelölte ki a 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkének (4-quater) bekezdése értelmében a Tirrenia üzletágának értékét megállapító független szakértőként. 2011. március 8-án a Banca Profilo 380 000 000 EUR-ra becsülte a Tirrenia üzletágának (és az új nyolcéves szerződésnek) az értékét. Ezt az információt a kötelező ajánlatok benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt feltöltötték az adatszobába minden potenciális ajánlattevő számára. |
| --- | --- |

(73)

A 2011. február 4-i miniszteri rendelettel a gazdaságfejlesztési miniszter a Banca Profilót jelölte ki a 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkének (4-quater) bekezdése értelmében a Tirrenia üzletágának értékét megállapító független szakértőként. 2011. március 8-án a Banca Profilo 380 000 000 EUR-ra becsülte a Tirrenia üzletágának (és az új nyolcéves szerződésnek) az értékét. Ezt az információt a kötelező ajánlatok benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt feltöltötték az adatszobába minden potenciális ajánlattevő számára.

| (74) | A kötelező ajánlatok benyújtására nyitva álló utolsó határidő lejártát követően, 2011. március 15-én a rendkívüli biztos megjegyezte, hogy a 2011. február 2-i eljárási levél (38) feltételei értelmében csak a CIN – az Onorato Partecipazioni S.r.l., a Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. és a Marinvest S.r.l. cégeket tömörítő vállalat – nyújtott be kötelező ajánlatot. |
| --- | --- |

(74)

A kötelező ajánlatok benyújtására nyitva álló utolsó határidő lejártát követően, 2011. március 15-én a rendkívüli biztos megjegyezte, hogy a 2011. február 2-i eljárási levél (38) feltételei értelmében csak a CIN – az Onorato Partecipazioni S.r.l., a Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. és a Marinvest S.r.l. cégeket tömörítő vállalat – nyújtott be kötelező ajánlatot.

38

| (75) | A rendkívüli biztos pontosítási kérelmét követően a CIN 2011. április 14-én végleges kötelező ajánlatot nyújtott be a Tirrenia üzletágának felvásárlására. Konkrétabban ez az ajánlat, amely kiegészült i. a szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettséggel összhangban álló üzleti tervvel és ii. összesen 20 000 000 EUR bankgaranciával, a következőkről rendelkezett:






  i. | a Tirrenia üzletága és az új nyolcéves szerződés megvásárlásáért kínált ár 380 100 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(75)

A rendkívüli biztos pontosítási kérelmét követően a CIN 2011. április 14-én végleges kötelező ajánlatot nyújtott be a Tirrenia üzletágának felvásárlására. Konkrétabban ez az ajánlat, amely kiegészült i. a szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettséggel összhangban álló üzleti tervvel és ii. összesen 20 000 000 EUR bankgaranciával, a következőkről rendelkezett:

i.

a Tirrenia üzletága és az új nyolcéves szerződés megvásárlásáért kínált ár 380 100 000 EUR;

| ii. | az ajánlott árat úgy fizetik meg, hogy 200 100 000 EUR-t az üzletág átruházását követően, a fennmaradó összeget pedig a következőképpen folyósítják:






  a) | 55 000 000 EUR-t az üzletág átruházását követő harmadik évben december 15-ig; |
| --- | --- | --- |

ii.

az ajánlott árat úgy fizetik meg, hogy 200 100 000 EUR-t az üzletág átruházását követően, a fennmaradó összeget pedig a következőképpen folyósítják:

a)

55 000 000 EUR-t az üzletág átruházását követő harmadik évben december 15-ig;

| b) | 60 000 000 EUR-t az üzletág átruházását követő hatodik évben december 15-ig; |
| --- | --- |

b)

60 000 000 EUR-t az üzletág átruházását követő hatodik évben december 15-ig;

| c) | 65 000 000 EUR-t az üzletág átruházását követő nyolcadik évben december 15-ig. |
| --- | --- |

c)

65 000 000 EUR-t az üzletág átruházását követő nyolcadik évben december 15-ig.

| (76) | A fentiekre tekintettel a rendkívüli biztos a CIN által benyújtott kötelező ajánlatot bevitte az adatszobába, 2011. május 2-án pedig minden, az átvilágítási szakaszban érintett ajánlattevőnek levelet küldött, hogy 2011. május 12-ig nyújtsanak be a CIN 2011. április 14-i ajánlatánál kedvezőbb ajánlatot. Az egyik potenciális vevő kérelme nyomán a kedvezőbb ajánlat benyújtására előírt határidőt a rendkívüli biztos 2011. május 19-ig meghosszabbította. Ugyanakkor a rendkívüli biztoshoz nem érkezett be más ajánlat az említett időpontig. |
| --- | --- |

(76)

A fentiekre tekintettel a rendkívüli biztos a CIN által benyújtott kötelező ajánlatot bevitte az adatszobába, 2011. május 2-án pedig minden, az átvilágítási szakaszban érintett ajánlattevőnek levelet küldött, hogy 2011. május 12-ig nyújtsanak be a CIN 2011. április 14-i ajánlatánál kedvezőbb ajánlatot. Az egyik potenciális vevő kérelme nyomán a kedvezőbb ajánlat benyújtására előírt határidőt a rendkívüli biztos 2011. május 19-ig meghosszabbította. Ugyanakkor a rendkívüli biztoshoz nem érkezett be más ajánlat az említett időpontig.

| (77) | A rendkívüli biztos és tanácsadói által elvégzett értékelés alapján úgy ítélték meg, hogy a CIN által 2011. április 14-én benyújtott vételi ajánlat összhangban van a Tirrenia üzletágának a Banca Profilo által meghatározott értékével. Az ajánlattal benyújtott üzleti tervről megállapították, hogy megfelel a 2011. február 2-i eljárási levélben kérteknek (lásd a (74) preambulumbekezdést), és úgy ítélték meg, hogy kellően bizonyítja az ajánlattevő azon képességét, hogy garantálja a tengeri összeköttetést biztosító közszolgáltatás zökkenőmentes folytatását. |
| --- | --- |

(77)

A rendkívüli biztos és tanácsadói által elvégzett értékelés alapján úgy ítélték meg, hogy a CIN által 2011. április 14-én benyújtott vételi ajánlat összhangban van a Tirrenia üzletágának a Banca Profilo által meghatározott értékével. Az ajánlattal benyújtott üzleti tervről megállapították, hogy megfelel a 2011. február 2-i eljárási levélben kérteknek (lásd a (74) preambulumbekezdést), és úgy ítélték meg, hogy kellően bizonyítja az ajánlattevő azon képességét, hogy garantálja a tengeri összeköttetést biztosító közszolgáltatás zökkenőmentes folytatását.

| (78) | 2011. május 23-án a gazdaságfejlesztési minisztérium felhatalmazta a rendkívüli biztost, hogy a Tirrenia üzletágát eladja a CIN részére a 2011. április 14-én benyújtott ajánlatban foglalt feltételek alapján. További konzultációt követően a rendkívüli biztos 2011. július 25-én aláírta a szerződést a CIN-nel. |
| --- | --- |

(78)

2011. május 23-án a gazdaságfejlesztési minisztérium felhatalmazta a rendkívüli biztost, hogy a Tirrenia üzletágát eladja a CIN részére a 2011. április 14-én benyújtott ajánlatban foglalt feltételek alapján. További konzultációt követően a rendkívüli biztos 2011. július 25-én aláírta a szerződést a CIN-nel.

| (79) | 2011. november 21-én az ebből eredő tranzakciót jóváhagyásra bejelentették a Bizottságnak. 2012. január 18-án a Bizottság részletes vizsgálatot indított az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet (39) alapján. |
| --- | --- |

(79)

2011. november 21-én az ebből eredő tranzakciót jóváhagyásra bejelentették a Bizottságnak. 2012. január 18-án a Bizottság részletes vizsgálatot indított az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet (39) alapján.

39

| (80) | A Bizottság kezdeti piaci vizsgálata súlyos versenyjogi aggályokat tárt fel, különösen azért, mert az összefonódásban érintett felek nagyon magas, ha ugyan nem monopóliumszerű együttes piaci részesedéssel rendelkeznek számos olaszországi tengeri útvonalon, különösen egyes Szardíniából induló, illetve oda érkező útvonalakon. Eredetileg a CIN a Tirrenia következő fő versenytársai közötti közös vállalkozás volt: Grimaldi, Marinvest (amely például a Grandi Navi Velocit és a SNAV-ot ellenőrzi) és az Onorato Partecipazioni (amely a Mobyt ellenőrzi). A Bizottság aggályainak ismeretében a Grimaldi és a Marinvest kiléptek a CIN-ből, és eladták részvényeiket az Onorato Partecipazioninak. Ez utóbbi ezt követően új részvényeseket talált, így végül a CIN tulajdonosai a következők lettek: 40 %-ban a Moby (amelyet az Onorato Partecipazioni ellenőriz), 30 %-ban a Clessidra Società del Risparmio, 20 %-ban a Gruppo Investimenti Portuali és 10 %-ban a Shipping Investment S.r.l. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság kezdeti piaci vizsgálata súlyos versenyjogi aggályokat tárt fel, különösen azért, mert az összefonódásban érintett felek nagyon magas, ha ugyan nem monopóliumszerű együttes piaci részesedéssel rendelkeznek számos olaszországi tengeri útvonalon, különösen egyes Szardíniából induló, illetve oda érkező útvonalakon. Eredetileg a CIN a Tirrenia következő fő versenytársai közötti közös vállalkozás volt: Grimaldi, Marinvest (amely például a Grandi Navi Velocit és a SNAV-ot ellenőrzi) és az Onorato Partecipazioni (amely a Mobyt ellenőrzi). A Bizottság aggályainak ismeretében a Grimaldi és a Marinvest kiléptek a CIN-ből, és eladták részvényeiket az Onorato Partecipazioninak. Ez utóbbi ezt követően új részvényeseket talált, így végül a CIN tulajdonosai a következők lettek: 40 %-ban a Moby (amelyet az Onorato Partecipazioni ellenőriz), 30 %-ban a Clessidra Società del Risparmio, 20 %-ban a Gruppo Investimenti Portuali és 10 %-ban a Shipping Investment S.r.l.

| (81) | 2012. április 27-én a Bizottság lezárta a részletes vizsgálatot, mivel a felek elálltak a bejelentett ügylettől. 2012. május 7-én a felülvizsgált összefonódási ügyletet, amely nem igényelt európai szintű jóváhagyást, bejelentették az AGCM-nek. 2012. június 21-i 23670. sz. határozatával az AGCM engedélyezte az ügyletet bizonyos feltételek mellett (40). A Tirrenia üzletágának tulajdonjoga végül 2012. július 19-én szállt át a CIN-re. |
| --- | --- |

(81)

2012. április 27-én a Bizottság lezárta a részletes vizsgálatot, mivel a felek elálltak a bejelentett ügylettől. 2012. május 7-én a felülvizsgált összefonódási ügyletet, amely nem igényelt európai szintű jóváhagyást, bejelentették az AGCM-nek. 2012. június 21-i 23670. sz. határozatával az AGCM engedélyezte az ügyletet bizonyos feltételek mellett (40). A Tirrenia üzletágának tulajdonjoga végül 2012. július 19-én szállt át a CIN-re.

40

| (82) | 2015. július 6-án az Onorato Partecipazioni bejelentette szándékát, hogy teljes ellenőrzést kíván szerezni a Moby és a CIN felett azzal, hogy a két vállalat többi részvényesétől felvásárolja a részvényeket. Az AGCM 2015. december 10-i 25773. sz. határozatával a Civitavecchia–Olbia és a Genova–Olbia útvonalakra vonatkozó feltételekre is figyelemmel (41) jóváhagyta ezt a műveletet, amely ténylegesen összefonódást eredményezett a Moby és CIN között. Ezen átszervezést követően a CIN jelenleg a Moby 100 %-os tulajdonában áll, mindkét vállalat pedig az Onorato Partecipazioni 100 %-os tulajdonában. |
| --- | --- |

(82)

2015. július 6-án az Onorato Partecipazioni bejelentette szándékát, hogy teljes ellenőrzést kíván szerezni a Moby és a CIN felett azzal, hogy a két vállalat többi részvényesétől felvásárolja a részvényeket. Az AGCM 2015. december 10-i 25773. sz. határozatával a Civitavecchia–Olbia és a Genova–Olbia útvonalakra vonatkozó feltételekre is figyelemmel (41) jóváhagyta ezt a műveletet, amely ténylegesen összefonódást eredményezett a Moby és CIN között. Ezen átszervezést követően a CIN jelenleg a Moby 100 %-os tulajdonában áll, mindkét vállalat pedig az Onorato Partecipazioni 100 %-os tulajdonában.

41

| (83) | 2018. április 26-án a Moby igazgatósága jóváhagyta a CIN-nel való összefonódás tervét. Feltéve, hogy a szükséges jóváhagyásokat megszerzik, az összefonódás a tervek szerint 2018 végére lezárult volna, de ez nem következett be a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia beavatkozása miatt. |
| --- | --- |

(83)

2018. április 26-án a Moby igazgatósága jóváhagyta a CIN-nel való összefonódás tervét. Feltéve, hogy a szükséges jóváhagyásokat megszerzik, az összefonódás a tervek szerint 2018 végére lezárult volna, de ez nem következett be a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia beavatkozása miatt.

2.3.3.3.   Az adásvételi szerződés

Az adásvételi szerződés

| (84) | A 2011. július 25-i adásvételi szerződés úgy határozza meg a Tirrenia átruházott üzletágát, mint a Tirrenia folyamatos közszolgáltatási kötelezettség keretében történő szállításiszolgáltatás-nyújtáshoz rendelt üzletágát. Különösen az adásvételi szerződés 4. cikke kimondja, hogy az üzletág eszközeit az adásvételi szerződés mellékelte sorolja fel, és azok között szerepelnek mind immateriális javak (42), mind tárgyi eszközök (43), amelyeket a vállalat a közszolgáltatási kötelezettség ellátása érdekében használ. |
| --- | --- |

(84)

A 2011. július 25-i adásvételi szerződés úgy határozza meg a Tirrenia átruházott üzletágát, mint a Tirrenia folyamatos közszolgáltatási kötelezettség keretében történő szállításiszolgáltatás-nyújtáshoz rendelt üzletágát. Különösen az adásvételi szerződés 4. cikke kimondja, hogy az üzletág eszközeit az adásvételi szerződés mellékelte sorolja fel, és azok között szerepelnek mind immateriális javak (42), mind tárgyi eszközök (43), amelyeket a vállalat a közszolgáltatási kötelezettség ellátása érdekében használ.

42

43

| (85) | Az adásvételi szerződés 11. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az értékesítés ahhoz a feltételhez kötött, hogy a CIN és a közlekedési minisztérium egy előre meghatározott időn belül aláírja az új szerződést. Ez azt jelenti, hogy az új szerződés aláírása az értékesítés végleges megkötéséhez szükséges feltétel. |
| --- | --- |

(85)

Az adásvételi szerződés 11. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az értékesítés ahhoz a feltételhez kötött, hogy a CIN és a közlekedési minisztérium egy előre meghatározott időn belül aláírja az új szerződést. Ez azt jelenti, hogy az új szerződés aláírása az értékesítés végleges megkötéséhez szükséges feltétel.

| (86) | Az adásvételi szerződés 7. cikkének (9) bekezdése kimondja továbbá, hogy a CIN új munkahelyeket kínál (új munkaszerződések alapján) a Tirrenia által a közszolgáltatási kötelezettség ellátása tekintetében foglalkoztatott adminisztrációs személyzetnek és legénységnek, figyelembe véve a megszerzett képesítéseket és/vagy a munkaköri leírások egyezőségét, valamint az esetleges szakszervezeti megállapodásokat. A 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdése értelmében a CIN fegyelmi okokon kívüli indokkal nem bocsáthat el senkit két évig. Az adásvételi szerződés 7. cikkének (11) és (12) bekezdése szerint a CIN köteles rendszeresen tájékoztatni az eladót e kötelezettségek betartásáról, amelyek megszegése esetén jelentős összegű kötbért kell fizetnie. |
| --- | --- |

(86)

Az adásvételi szerződés 7. cikkének (9) bekezdése kimondja továbbá, hogy a CIN új munkahelyeket kínál (új munkaszerződések alapján) a Tirrenia által a közszolgáltatási kötelezettség ellátása tekintetében foglalkoztatott adminisztrációs személyzetnek és legénységnek, figyelembe véve a megszerzett képesítéseket és/vagy a munkaköri leírások egyezőségét, valamint az esetleges szakszervezeti megállapodásokat. A 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdése értelmében a CIN fegyelmi okokon kívüli indokkal nem bocsáthat el senkit két évig. Az adásvételi szerződés 7. cikkének (11) és (12) bekezdése szerint a CIN köteles rendszeresen tájékoztatni az eladót e kötelezettségek betartásáról, amelyek megszegése esetén jelentős összegű kötbért kell fizetnie.

| (87) | Az adásvételi szerződés 7. cikke (6) bekezdésének d) pontja megállapítja, hogy a vevő a Marzano-törvény 4. cikke (4-quater) bekezdésével összhangban képes a szolgáltatás folyamatosságának középtávú biztosítására és a hatályos nemzeti és nemzetközi jogszabályok betartására. |
| --- | --- |

(87)

Az adásvételi szerződés 7. cikke (6) bekezdésének d) pontja megállapítja, hogy a vevő a Marzano-törvény 4. cikke (4-quater) bekezdésével összhangban képes a szolgáltatás folyamatosságának középtávú biztosítására és a hatályos nemzeti és nemzetközi jogszabályok betartására.

| (88) | Az adásvételi szerződés 5. cikke szerint a 380 100 000 EUR eladási árat a következőképpen kell megfizetni:






  a) | 200 100 000 EUR-t (az úgynevezett rögzített árat) a gazdaságfejlesztési miniszter azon rendeletének elfogadásától számított három munkanapon belül, amely törli a Tirrenia üzletágával kapcsolatos elővásárlási jogokkal, lefoglalásokkal és zár alá vétellel kapcsolatos bejegyzéseket; |
| --- | --- | --- |

(88)

Az adásvételi szerződés 5. cikke szerint a 380 100 000 EUR eladási árat a következőképpen kell megfizetni:

a)

200 100 000 EUR-t (az úgynevezett rögzített árat) a gazdaságfejlesztési miniszter azon rendeletének elfogadásától számított három munkanapon belül, amely törli a Tirrenia üzletágával kapcsolatos elővásárlási jogokkal, lefoglalásokkal és zár alá vétellel kapcsolatos bejegyzéseket;

| b) | a fennmaradó 180 000 000 EUR (az úgynevezett halasztott ár) megfizetését a következőképpen halasztják el: 55 000 000 EUR-t kell fizetni az új szerződés hatálybalépésének eredeti időpontját követő negyedik évben április 30-ig; 60 000 000 EUR-t az új szerződés hatálybalépésének eredeti időpontját követő hetedik évben április 30-ig, 65 000 000 EUR-t pedig az új szerződés hatálybalépésének eredeti időpontját (44) követő kilencedik évben április 30-ig. |
| --- | --- |

b)

a fennmaradó 180 000 000 EUR (az úgynevezett halasztott ár) megfizetését a következőképpen halasztják el: 55 000 000 EUR-t kell fizetni az új szerződés hatálybalépésének eredeti időpontját követő negyedik évben április 30-ig; 60 000 000 EUR-t az új szerződés hatálybalépésének eredeti időpontját követő hetedik évben április 30-ig, 65 000 000 EUR-t pedig az új szerződés hatálybalépésének eredeti időpontját (44) követő kilencedik évben április 30-ig.

44

| (89) | Az adásvételi szerződés 8. cikkének (23) bekezdése kimondja, hogy a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikke (5) bekezdésének értelmében az új tulajdonos nem köteles visszafizetni a Tirreniánál az üzletág átruházása előtt felmerült adósságokat. |
| --- | --- |

(89)

Az adásvételi szerződés 8. cikkének (23) bekezdése kimondja, hogy a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikke (5) bekezdésének értelmében az új tulajdonos nem köteles visszafizetni a Tirreniánál az üzletág átruházása előtt felmerült adósságokat.

| (90) | Az adásvételi szerződés függelékét a felek 2012. július 16-án írták alá, és az módosította többek között a 200 100 000 EUR rögzített ár megfizetésének módját (lásd a (88) preambulumbekezdés a) pontját). Közelebbről: 138 200 000 EUR-t továbbra is a (88) preambulumbekezdés a) pontjában említett rendelet elfogadását követő három napon belül kell megfizetni, a fennmaradó 61 900 000 EUR-t pedig kamattal terhelten (45) az új szerződés hatálybalépését követő nyolcadik évben (azaz 2020-ban) március 1-jén. A felek megállapodtak abban, hogy a hatálybalépést követően két évvel konzultálnak egymással annak meghatározása érdekében, hogy újra lehet-e tárgyalni a fennmaradó 61 900 000 EUR megfizetésének feltételeit. Ennek eredményeként ez utóbbi összeget az eredetileg tervezettnél korábban fizették meg (azaz 2016 februárjában 2020 márciusa helyett). A 180 000 000 EUR halasztott ár megfizetését nem módosították. |
| --- | --- |

(90)

Az adásvételi szerződés függelékét a felek 2012. július 16-án írták alá, és az módosította többek között a 200 100 000 EUR rögzített ár megfizetésének módját (lásd a (88) preambulumbekezdés a) pontját). Közelebbről: 138 200 000 EUR-t továbbra is a (88) preambulumbekezdés a) pontjában említett rendelet elfogadását követő három napon belül kell megfizetni, a fennmaradó 61 900 000 EUR-t pedig kamattal terhelten (45) az új szerződés hatálybalépését követő nyolcadik évben (azaz 2020-ban) március 1-jén. A felek megállapodtak abban, hogy a hatálybalépést követően két évvel konzultálnak egymással annak meghatározása érdekében, hogy újra lehet-e tárgyalni a fennmaradó 61 900 000 EUR megfizetésének feltételeit. Ennek eredményeként ez utóbbi összeget az eredetileg tervezettnél korábban fizették meg (azaz 2016 februárjában 2020 márciusa helyett). A 180 000 000 EUR halasztott ár megfizetését nem módosították.

45

2.3.3.4.   A Banca Profilo tanulmánya

A Banca Profilo tanulmánya

| (91) | A fent leírtak szerint (lásd a (73) preambulumbekezdést) a gazdaságfejlesztési miniszter a 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkének (4-quater) bekezdése értelmében a Banca Profilót jelölte ki a Tirrenia üzletágának értékét megállapító független szakértőként. 2011. március 8-án a Banca Profilo jelentést adott ki, amelyben bemutatta az általa használt értékmegállapítási módszereket és adatokat, és amely tartalmazta a Tirrenia saját, 2011 és 2018 közötti időszakra szóló üzleti tervét. A jelentés tartalmazta a Tirrenia üzletága értékének becsült tartományát. |
| --- | --- |

(91)

A fent leírtak szerint (lásd a (73) preambulumbekezdést) a gazdaságfejlesztési miniszter a 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkének (4-quater) bekezdése értelmében a Banca Profilót jelölte ki a Tirrenia üzletágának értékét megállapító független szakértőként. 2011. március 8-án a Banca Profilo jelentést adott ki, amelyben bemutatta az általa használt értékmegállapítási módszereket és adatokat, és amely tartalmazta a Tirrenia saját, 2011 és 2018 közötti időszakra szóló üzleti tervét. A jelentés tartalmazta a Tirrenia üzletága értékének becsült tartományát.

| (92) | A Banca Profilo általi értékmegállapítás több feltevésen alapult, ideértve elsősorban, hogy az új közszolgáltatási szerződés a lejáratáig hatályban lesz és ennek eredményeként a Tirrenia üzletága közszolgáltatásért járó kompenzációban fog részesülni a szerződésben megállapított tengeri közlekedési összeköttetések üzemeltetéséért. Az értékmegállapítási jelentésben a Banca Profilo a diszkontált cash flow (DCF) és a gazdasági hozzáadott érték (EAV) módszerére hivatkozik elsődleges módszerként, míg a piaci szorzók módszerére és a tőkemódszerre a kontroll célját betöltő másodlagos módszerként. |
| --- | --- |

(92)

A Banca Profilo általi értékmegállapítás több feltevésen alapult, ideértve elsősorban, hogy az új közszolgáltatási szerződés a lejáratáig hatályban lesz és ennek eredményeként a Tirrenia üzletága közszolgáltatásért járó kompenzációban fog részesülni a szerződésben megállapított tengeri közlekedési összeköttetések üzemeltetéséért. Az értékmegállapítási jelentésben a Banca Profilo a diszkontált cash flow (DCF) és a gazdasági hozzáadott érték (EAV) módszerére hivatkozik elsődleges módszerként, míg a piaci szorzók módszerére és a tőkemódszerre a kontroll célját betöltő másodlagos módszerként.

| (93) | A DCF-módszer szerint a Banca Profilo figyelembe veszi a következőket: i. az új szerződés lejárati napjáig generált pénzforgalom; ii. a Tirrenia üzletágának felszámolási értéke az új szerződés lejártakor, azon feltevés alapján, hogy az említett időpontot követően már nem lehet az üzemeltetést folytatni; és iii. a Tirrenia üzletága néhány kisebbségi részvényese tőkéjének értéke. Az EAV-módszer szerint a Banca Profilo a következőket értékelte: i. a kiigazított könyv szerinti érték; ii. az üzleti vagy cégérték; iii. a Tirrenia üzletágának felszámolási értéke az új szerződés lejártakor (ugyanazon okokból, mint a DCF-módszerben). Az értékelés a vállalat üzleti tervében szereplő adatokat és a Banca Profilo ezek segítségével elvégzett számításait veszi alapul. |
| --- | --- |

(93)

A DCF-módszer szerint a Banca Profilo figyelembe veszi a következőket: i. az új szerződés lejárati napjáig generált pénzforgalom; ii. a Tirrenia üzletágának felszámolási értéke az új szerződés lejártakor, azon feltevés alapján, hogy az említett időpontot követően már nem lehet az üzemeltetést folytatni; és iii. a Tirrenia üzletága néhány kisebbségi részvényese tőkéjének értéke. Az EAV-módszer szerint a Banca Profilo a következőket értékelte: i. a kiigazított könyv szerinti érték; ii. az üzleti vagy cégérték; iii. a Tirrenia üzletágának felszámolási értéke az új szerződés lejártakor (ugyanazon okokból, mint a DCF-módszerben). Az értékelés a vállalat üzleti tervében szereplő adatokat és a Banca Profilo ezek segítségével elvégzett számításait veszi alapul.

| (94) | Ami a másodlagos módszereket illeti, ezek a következőket foglalták magukban. A piaci szorzók elemzés a Banca Profilo azon számításait vette alapul, amelyek kilenc hasonló tengeri szállítási vállalat Bloomberg-adatait használják fel. A tőkemódszer a mérlegbe felvett eszközök nettó értékének becsléséből áll, amely értékeket adott esetben kiigazítanak (például a flotta, a közszolgáltatási szerződés értéke stb.). |
| --- | --- |

(94)

Ami a másodlagos módszereket illeti, ezek a következőket foglalták magukban. A piaci szorzók elemzés a Banca Profilo azon számításait vette alapul, amelyek kilenc hasonló tengeri szállítási vállalat Bloomberg-adatait használják fel. A tőkemódszer a mérlegbe felvett eszközök nettó értékének becsléséből áll, amely értékeket adott esetben kiigazítanak (például a flotta, a közszolgáltatási szerződés értéke stb.).

| (95) | A Banca Profilo azt állapította meg a fenti módszerek alapján, hogy a Tirrenia üzletágának értéke a 380–426 millió EUR közötti tartományba esik. Ennek eredményeként a vállalatra irányadó minimálárat 380 000 000 EUR-ban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(95)

A Banca Profilo azt állapította meg a fenti módszerek alapján, hogy a Tirrenia üzletágának értéke a 380–426 millió EUR közötti tartományba esik. Ennek eredményeként a vállalatra irányadó minimálárat 380 000 000 EUR-ban kell megállapítani.

2.3.3.5.   Az Ecorys-jelentés

Az Ecorys-jelentés

| (96) | A hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottság megbízott egy független tanácsadót (Ecorys) azzal, hogy állapítsa meg a Tirrenia értékesítésre felkínált üzletágának piaci értékét (lásd a (8) preambulumbekezdést). A tanácsadót felkérték arra, hogy i. erősítse meg a Banca Profilo által elvégzett értékmegállapítás helytállóságát és ii. állapítsa meg az üzleti egység piaci értékét kapcsolódó feltételek nélkül. |
| --- | --- |

(96)

A hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottság megbízott egy független tanácsadót (Ecorys) azzal, hogy állapítsa meg a Tirrenia értékesítésre felkínált üzletágának piaci értékét (lásd a (8) preambulumbekezdést). A tanácsadót felkérték arra, hogy i. erősítse meg a Banca Profilo által elvégzett értékmegállapítás helytállóságát és ii. állapítsa meg az üzleti egység piaci értékét kapcsolódó feltételek nélkül.

| (97) | A Tirrenia üzletágából és az új szerződésből álló csomag értekének meghatározásához az Ecorys a Banca Profilo által is használt főbb módszereket alkalmazta. Közelebbről: az Ecorys a diszkontált cash flow és a gazdasági hozzáadott érték módszerét vette alapul, de módosította a vonatkozó feltevéseket, ahol azt helyénvalónak ítélte (46). Az Ecorys feltételezi, hogy az új szerződést nem hosszabbítják meg (47) a lejárati idejét követően, ezért a közszolgáltatási útvonalakat az említett időpontot követően nem üzemeltetik majd. Ezen az alapon az Ecorys a Tirrenia értékesített üzletágának minimális piaci értékét 409,5 millió EUR-ban állapította meg (ami 8 %-kal magasabb, mint a Banca Profilo által megállapított érték). |
| --- | --- |

(97)

A Tirrenia üzletágából és az új szerződésből álló csomag értekének meghatározásához az Ecorys a Banca Profilo által is használt főbb módszereket alkalmazta. Közelebbről: az Ecorys a diszkontált cash flow és a gazdasági hozzáadott érték módszerét vette alapul, de módosította a vonatkozó feltevéseket, ahol azt helyénvalónak ítélte (46). Az Ecorys feltételezi, hogy az új szerződést nem hosszabbítják meg (47) a lejárati idejét követően, ezért a közszolgáltatási útvonalakat az említett időpontot követően nem üzemeltetik majd. Ezen az alapon az Ecorys a Tirrenia értékesített üzletágának minimális piaci értékét 409,5 millió EUR-ban állapította meg (ami 8 %-kal magasabb, mint a Banca Profilo által megállapított érték).

46

47

| (98) | Az Ecorys azt is megállapította, hogy ha a Tirrenia üzletágát feltételekhez nem kötötten, és különösen a közszolgáltatás ellátására irányuló új közszolgáltatási szerződés (tehát az említett közszolgáltatás folyamatosságának biztosítására irányuló kötelezettség) nélkül értékesítették volna, a vállalatot felszámolási értékén (48) adták volna el, azaz 303,5 millió EUR-ért. Az Ecorys ezt a következtetést arra a feltevésre alapozta, hogy a Tirrenia üzletága nem tudott volna jövedelmezően tovább működni a közszolgáltatásért járó kompenzáció hiányában. Az Ecorys a következőképpen jellemezte a Tirrenia és a Siremar által közszolgáltatás keretében üzemeltetett útvonalakat: „súlyosan veszteséges műveletek mérsékelt személyforgalommal, amelyek teljes mértékben a szerződések jelentette finanszírozástól függnek”. Emellett az Ecorys úgy vélte, hogy „a szolgáltatások minősége megváltoztatásának lehetősége és a jegyárak meghatározása tekintetében rendelkezésre álló nagyobb mozgástér nem elégséges ahhoz, hogy üzleti szempontból ezeket az útvonalakat gazdaságilag életképessé tegyék”. Az Ecorys megjegyezte, hogy ez a felszámolási érték alacsonyabb, mint a pályázat eredményeként elért érték, és jelezte, hogy emiatt egy piacgazdasági szereplő számára az azonnali felszámolás (lényegében a hajók értékesítése) nem lett volna észszerű alternatíva. |
| --- | --- |

(98)

Az Ecorys azt is megállapította, hogy ha a Tirrenia üzletágát feltételekhez nem kötötten, és különösen a közszolgáltatás ellátására irányuló új közszolgáltatási szerződés (tehát az említett közszolgáltatás folyamatosságának biztosítására irányuló kötelezettség) nélkül értékesítették volna, a vállalatot felszámolási értékén (48) adták volna el, azaz 303,5 millió EUR-ért. Az Ecorys ezt a következtetést arra a feltevésre alapozta, hogy a Tirrenia üzletága nem tudott volna jövedelmezően tovább működni a közszolgáltatásért járó kompenzáció hiányában. Az Ecorys a következőképpen jellemezte a Tirrenia és a Siremar által közszolgáltatás keretében üzemeltetett útvonalakat: „súlyosan veszteséges műveletek mérsékelt személyforgalommal, amelyek teljes mértékben a szerződések jelentette finanszírozástól függnek”. Emellett az Ecorys úgy vélte, hogy „a szolgáltatások minősége megváltoztatásának lehetősége és a jegyárak meghatározása tekintetében rendelkezésre álló nagyobb mozgástér nem elégséges ahhoz, hogy üzleti szempontból ezeket az útvonalakat gazdaságilag életképessé tegyék”. Az Ecorys megjegyezte, hogy ez a felszámolási érték alacsonyabb, mint a pályázat eredményeként elért érték, és jelezte, hogy emiatt egy piacgazdasági szereplő számára az azonnali felszámolás (lényegében a hajók értékesítése) nem lett volna észszerű alternatíva.

48

súlyosan veszteséges műveletek mérsékelt személyforgalommal, amelyek teljes mértékben a szerződések jelentette finanszírozástól függnek

a szolgáltatások minősége megváltoztatásának lehetősége és a jegyárak meghatározása tekintetében rendelkezésre álló nagyobb mozgástér nem elégséges ahhoz, hogy üzleti szempontból ezeket az útvonalakat gazdaságilag életképessé tegyék

| (99) | Emellett az Ecorys összehasonlította a Tirrenia üzletágának személyzetpolitikáját több hasonló kompvállalatéval, és azt állapította meg, hogy a Tirrenia személyi állományának mérete és személyzetiköltség-struktúrája „sem a munkaerőköltségek összbevételből való részesedését, (49)
  sem a munkaerőköltség/létszám arányt (50)
  tekintve nem tér el a hasonló vállalatokétól”. Az elemzés azt mutatta, hogy nem volt olyan jelentős különbség a Tirrenia üzletága és a hasonló vállalatok között, amely létszámfeleslegre vagy túlzott munkaerőköltségekre utalna. Egy lehetséges vevő tehát csekély mozgástérrel rendelkezett volna a munkaerő egy részének elbocsátása vagy lecserélése tekintetében. Ennek alapján az Ecorys azt állapította meg, hogy semmi nem igazolja, hogy a munkaerővel kapcsolatos feltételek jelentős hatást gyakoroltak a Tirrenia üzletágának értékére. |
| --- | --- |

(99)

Emellett az Ecorys összehasonlította a Tirrenia üzletágának személyzetpolitikáját több hasonló kompvállalatéval, és azt állapította meg, hogy a Tirrenia személyi állományának mérete és személyzetiköltség-struktúrája „sem a munkaerőköltségek összbevételből való részesedését, (49)
  sem a munkaerőköltség/létszám arányt (50)
  tekintve nem tér el a hasonló vállalatokétól”. Az elemzés azt mutatta, hogy nem volt olyan jelentős különbség a Tirrenia üzletága és a hasonló vállalatok között, amely létszámfeleslegre vagy túlzott munkaerőköltségekre utalna. Egy lehetséges vevő tehát csekély mozgástérrel rendelkezett volna a munkaerő egy részének elbocsátása vagy lecserélése tekintetében. Ennek alapján az Ecorys azt állapította meg, hogy semmi nem igazolja, hogy a munkaerővel kapcsolatos feltételek jelentős hatást gyakoroltak a Tirrenia üzletágának értékére.

sem a munkaerőköltségek összbevételből való részesedését,

49

sem a munkaerőköltség/létszám arányt

50

tekintve nem tér el a hasonló vállalatokétól

2.3.4.   Az olasz állam és a CIN közötti új szerződés

Az olasz állam és a CIN közötti új szerződés

2.3.4.1.   A kedvezményezett

A kedvezményezett

| (100) | A CIN a Tirrenia üzletágának nyertes ajánlattevője, amelyet eredetileg erre a célra hozott létre az Onorato Partecipazioni S.r.l., a Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. és a Marinvest S.r.l., jóllehet a két utóbbi fél helyébe három új befektetőnek kellett lépnie, hogy az összefonódás jóváhagyását megszerezzék (lásd a (80) preambulumbekezdést). A fent kifejtettek szerint (lásd a (82) preambulumbekezdést) a CIN 2015 júliusától az Onorato Partecipazioni S.r.l. kizárólagos ellenőrzése alatt áll. |
| --- | --- |

(100)

A CIN a Tirrenia üzletágának nyertes ajánlattevője, amelyet eredetileg erre a célra hozott létre az Onorato Partecipazioni S.r.l., a Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. és a Marinvest S.r.l., jóllehet a két utóbbi fél helyébe három új befektetőnek kellett lépnie, hogy az összefonódás jóváhagyását megszerezzék (lásd a (80) preambulumbekezdést). A fent kifejtettek szerint (lásd a (82) preambulumbekezdést) a CIN 2015 júliusától az Onorato Partecipazioni S.r.l. kizárólagos ellenőrzése alatt áll.

2.3.4.2.   Az útvonalak

Az útvonalak

| (101) | A 2012. július 18-i, Olaszország és a CIN közötti új szerződés szerint a CIN a következő útvonalakat szolgálja ki a közszolgáltatási rendszerben:

  3. táblázat


  A CIN által az új szerződés keretében kiszolgált útvonalak







  Vegyes kiszolgálású útvonalak | Árufuvarozási útvonalak |
| --- | --- | --- |
| Nápoly–Palermo (kizárólag holtszezon): | Napi szolgáltatás (éjszaka) mindkét kikötőből. |

(101)

A 2012. július 18-i, Olaszország és a CIN közötti új szerződés szerint a CIN a következő útvonalakat szolgálja ki a közszolgáltatási rendszerben:

3. táblázat

3. táblázat

A CIN által az új szerződés keretében kiszolgált útvonalak

A CIN által az új szerződés keretében kiszolgált útvonalak

Vegyes kiszolgálású útvonalak

Árufuvarozási útvonalak

Nápoly–Palermo (kizárólag holtszezon):

Nápoly–Palermo

Napi szolgáltatás (éjszaka) mindkét kikötőből.

Livorno–Cagliari (egész évben):

Livorno–Cagliari

| | Heti öt indulás mindegyik kikötőből. |
| --- | --- |

Heti öt indulás mindegyik kikötőből.

Genova–Porto Torres (kizárólag holtszezon):

Genova–Porto Torres

| | Napi szolgáltatás (éjszaka) mindkét kikötőből. |
| --- | --- |

Napi szolgáltatás (éjszaka) mindkét kikötőből.

Genova–Olbia–Arbatax (egész évben):

Genova–Olbia–Arbatax

| | Szardínia felé: heti három indulás Genovából Olbiába holtszezonban és heti öt főszezonban, heti két továbbindulással Olbiából Arbataxba. |
| --- | --- |

Szardínia felé: heti három indulás Genovából Olbiába holtszezonban és heti öt főszezonban, heti két továbbindulással Olbiából Arbataxba.

| | A kontinens felé: heti két indulás Arbataxból Genovába olbiai megállással. Egy további indulás Olbiából Genovába holtszezonban, három főszezonban. |
| --- | --- |

A kontinens felé: heti két indulás Arbataxból Genovába olbiai megállással. Egy további indulás Olbiából Genovába holtszezonban, három főszezonban.

Nápoly–Cagliari (egész évben):

Nápoly–Cagliari (egész évben)

| | Heti egy–három indulás mindegyik kikötőből. A három indulás egyike a Cagliari–Palermo útvonalon is teljesíthető a forgalmi követelmények függvényében. |
| --- | --- |

Heti egy–három indulás mindegyik kikötőből. A három indulás egyike a Cagliari–Palermo útvonalon is teljesíthető a forgalmi követelmények függvényében.

Civitavecchia–Olbia (kizárólag holtszezon):

Civitavecchia–Olbia

| | Napi szolgáltatás (éjszaka) mindkét kikötőből. |
| --- | --- |

Napi szolgáltatás (éjszaka) mindkét kikötőből.

Ravenna–Catania (egész évben):

Ravenna–Catania

| | Heti három indulás mindegyik kikötőből. |
| --- | --- |

Heti három indulás mindegyik kikötőből.

Nápoly–Cagliari (egész évben):

Nápoly–Cagliari

| | Heti egy indulás mindegyik kikötőből holtszezonban és kettő főszezonban. |
| --- | --- |

Heti egy indulás mindegyik kikötőből holtszezonban és kettő főszezonban.

Palermo–Cagliari (egész évben):

Palermo–Cagliari

| | Heti egy indulás mindegyik kikötőből holtszezonban és főszezonban. |
| --- | --- |

Heti egy indulás mindegyik kikötőből holtszezonban és főszezonban.

Trapani–Cagliari (egész évben):

Trapani–Cagliari

| | Heti egy indulás mindegyik kikötőből holtszezonban és főszezonban. |
| --- | --- |

Heti egy indulás mindegyik kikötőből holtszezonban és főszezonban.

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax (egész évben):

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

| | Szardínia felé: napi szolgáltatás (éjjel) Civitavecchiából Cagliariba, heti két továbbindulással Arbataxba. |
| --- | --- |

Szardínia felé: napi szolgáltatás (éjjel) Civitavecchiából Cagliariba, heti két továbbindulással Arbataxba.

| | A kontinens felé: napi szolgáltatás (éjjel) Cagliariból Civitavecchiába, heti két továbbindulással Arbataxba. |
| --- | --- |

A kontinens felé: napi szolgáltatás (éjjel) Cagliariból Civitavecchiába, heti két továbbindulással Arbataxba.

Termoli–Tremiti-szigetek (egész évben):

Termoli–Tremiti-szigetek

| | Napi szolgáltatás mindkét kikötőből plusz két további összeköttetés hetente mindkét kikötőből. Heti egy összeköttetés veszélyes áruk fuvarozására. A főszezonban heti egy további összeköttetés. |
| --- | --- |

Napi szolgáltatás mindkét kikötőből plusz két további összeköttetés hetente mindkét kikötőből. Heti egy összeköttetés veszélyes áruk fuvarozására. A főszezonban heti egy további összeköttetés.

| (102) | A CIN a főszezonban kereskedelmi feltételekkel üzemelteti a Nápoly–Palermo, a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalat. Az új szerződés A. melléklete részletesen meghatározza, hogy a 3. táblázatban szereplő egyes útvonalakat miként kell kiszolgálni (például a hajók típusa, indulási idő bizonyos útvonalak tekintetében stb.). Emellett a felhasználóknak (a szigeti lakosoknak, illetve más utasoknak) felszámított viteldíjak nem haladhatják meg az új szerződés 6. cikkében megállapított és az említett A. mellékletben részletezett határértékeket. |
| --- | --- |

(102)

A CIN a főszezonban kereskedelmi feltételekkel üzemelteti a Nápoly–Palermo, a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalat. Az új szerződés A. melléklete részletesen meghatározza, hogy a 3. táblázatban szereplő egyes útvonalakat miként kell kiszolgálni (például a hajók típusa, indulási idő bizonyos útvonalak tekintetében stb.). Emellett a felhasználóknak (a szigeti lakosoknak, illetve más utasoknak) felszámított viteldíjak nem haladhatják meg az új szerződés 6. cikkében megállapított és az említett A. mellékletben részletezett határértékeket.

| (103) | 2013. november 7-i levelében a CIN a gazdasági-pénzügyi mérleg feltételeinek az új szerződés 9. cikke szerinti felülvizsgálatát kérte (lásd a (107) preambulumbekezdést). 2014. augusztus 7-én az olasz infrastruktúráért és közlekedésért felelős minisztérium és a CIN megállapodott a 2012. július 18-i szerződés több módosításáról. A műveletek gazdasági-pénzügyi mérlegének helyreállítása érdekében a módosított megállapodás a következőket határozta meg:






  — | a Trapani–Cagliari vegyes kiszolgálású útvonalat törlik, |
| --- | --- | --- |

(103)

2013. november 7-i levelében a CIN a gazdasági-pénzügyi mérleg feltételeinek az új szerződés 9. cikke szerinti felülvizsgálatát kérte (lásd a (107) preambulumbekezdést). 2014. augusztus 7-én az olasz infrastruktúráért és közlekedésért felelős minisztérium és a CIN megállapodott a 2012. július 18-i szerződés több módosításáról. A műveletek gazdasági-pénzügyi mérlegének helyreállítása érdekében a módosított megállapodás a következőket határozta meg:

—

a Trapani–Cagliari vegyes kiszolgálású útvonalat törlik,

| — | a Nápoly–Cagliari árufuvarozási útvonalat törlik, |
| --- | --- |

—

a Nápoly–Cagliari árufuvarozási útvonalat törlik,

| — | a Ravenna–Catania árufuvarozási útvonalat módosítják, és lehetővé teszik, hogy az indulásra Ravennából, Velencéből vagy Monfalconéból kerüljön sor Cataniába, illetve megállást lehet beiktatni Brindisiben, és fordítva, |
| --- | --- |

—

a Ravenna–Catania árufuvarozási útvonalat módosítják, és lehetővé teszik, hogy az indulásra Ravennából, Velencéből vagy Monfalconéból kerüljön sor Cataniába, illetve megállást lehet beiktatni Brindisiben, és fordítva,

| — | a módosított árufuvarozási útvonalakat nem kötelező az év konkrét időszakában (51) nyújtani (különösen munkaszüneti napokon és ünnepi időszakban), |
| --- | --- |

—

a módosított árufuvarozási útvonalakat nem kötelező az év konkrét időszakában (51) nyújtani (különösen munkaszüneti napokon és ünnepi időszakban),

51

| — | a szolgáltatás gyakoriságát és egyes útvonalakon a minimális gyakoriságot módosítják. A legfontosabb változások a következők:






  a) | a Genova–Olbia–Arbatax vegyes kiszolgálású útvonalon az Arbatax felé irányuló összeköttetést törlik a holtszezonban (de fenntartják a főszezonban); |
| --- | --- | --- |

—

a szolgáltatás gyakoriságát és egyes útvonalakon a minimális gyakoriságot módosítják. A legfontosabb változások a következők:

a)

a Genova–Olbia–Arbatax vegyes kiszolgálású útvonalon az Arbatax felé irányuló összeköttetést törlik a holtszezonban (de fenntartják a főszezonban);

| b) | a Civitavecchia–Cagliari–Arbatax vegyes kiszolgálású útvonalon a gyakoriságot a napiról heti három indulásra csökkentik a holtszezonban, heti két csatlakozással Arbataxba; a főszezont nem érinti a változás; |
| --- | --- |

b)

a Civitavecchia–Cagliari–Arbatax vegyes kiszolgálású útvonalon a gyakoriságot a napiról heti három indulásra csökkentik a holtszezonban, heti két csatlakozással Arbataxba; a főszezont nem érinti a változás;

| c) | a Nápoly–Cagliari vegyes kiszolgálású útvonalon a gyakoriságot a heti egyről két indulásra növelték a holtszezonban, a főszezont nem érinti a változás; |
| --- | --- |

c)

a Nápoly–Cagliari vegyes kiszolgálású útvonalon a gyakoriságot a heti egyről két indulásra növelték a holtszezonban, a főszezont nem érinti a változás;

| d) | a Palermo–Cagliari vegyes kiszolgálású útvonalon a gyakoriságot a heti egyről két indulásra növelték a főszezonban, a holtszezont nem érinti a változás; |
| --- | --- |

d)

a Palermo–Cagliari vegyes kiszolgálású útvonalon a gyakoriságot a heti egyről két indulásra növelték a főszezonban, a holtszezont nem érinti a változás;

| e) | a Livorno–Cagliari árufuvarozási útvonalon a gyakoriságot a heti öt indulásról heti négy–hat indulásra módosították, |
| --- | --- |

e)

a Livorno–Cagliari árufuvarozási útvonalon a gyakoriságot a heti öt indulásról heti négy–hat indulásra módosították,

| — | a közszolgáltatásért járó éves kompenzáció maximális összege továbbra is 72 685 642 EUR maradna, és semmilyen körülmények között nem emelkedhet. |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatásért járó éves kompenzáció maximális összege továbbra is 72 685 642 EUR maradna, és semmilyen körülmények között nem emelkedhet.

2.3.4.3.   Az időtartam

Az időtartam

| (104) | Az új szerződést 2012. július 18-án írta alá az olasz állam és a CIN, és az nyolc évig lesz hatályban, így 2020. július 18-án jár le. |
| --- | --- |

(104)

Az új szerződést 2012. július 18-án írta alá az olasz állam és a CIN, és az nyolc évig lesz hatályban, így 2020. július 18-án jár le.

2.3.4.4.   A közszolgáltatási kötelezettségek

A közszolgáltatási kötelezettségek

| (105) | A CIN-t terhelő közszolgáltatási kötelezettség kiterjed a kiszolgálandó tengeri közlekedési összeköttetésekre (lásd a (101) preambulumbekezdést), a kiszolgált tengeri útvonalakhoz rendelt hajók típusára és kapacitására, tartalékhajó rendelkezésre állására a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása érdekében, a szolgáltatás gyakoriságára és az egyes útvonalakon a szolgáltatást igénybe vevőknek felszámított viteldíjak maximális összegére. |
| --- | --- |

(105)

A CIN-t terhelő közszolgáltatási kötelezettség kiterjed a kiszolgálandó tengeri közlekedési összeköttetésekre (lásd a (101) preambulumbekezdést), a kiszolgált tengeri útvonalakhoz rendelt hajók típusára és kapacitására, tartalékhajó rendelkezésre állására a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása érdekében, a szolgáltatás gyakoriságára és az egyes útvonalakon a szolgáltatást igénybe vevőknek felszámított viteldíjak maximális összegére.

2.3.4.5.   A kompenzáció

A kompenzáció

| (106) | A CIN számára az új szerződés szerint folyósítható éves kompenzáció felső határa 72 685 642 EUR. A kompenzáció összegét a CIPE-irányelvben megállapított módszerrel kell meghatározni (lásd a (41)–(51) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(106)

A CIN számára az új szerződés szerint folyósítható éves kompenzáció felső határa 72 685 642 EUR. A kompenzáció összegét a CIPE-irányelvben megállapított módszerrel kell meghatározni (lásd a (41)–(51) preambulumbekezdést).

| (107) | Az új szerződés 8. cikke előírja, hogy a támogatott tevékenységek körét rendszeresen, háromévente felül kell vizsgálni, hogy meggyőződjenek arról, nincs-e pénzügyi egyensúlyhiány. Az új szerződés 9. cikke emellett megállapítja, hogy a bevételek vagy a költségek váratlan, strukturális változásával jellemzett, nagyon egyedi körülmények között, de mindenképpen csak az egyes hároméves időszakok első évét követően a felek megindíthatják e felülvizsgálatot korábban (az úgynevezett védzáradék). |
| --- | --- |

(107)

Az új szerződés 8. cikke előírja, hogy a támogatott tevékenységek körét rendszeresen, háromévente felül kell vizsgálni, hogy meggyőződjenek arról, nincs-e pénzügyi egyensúlyhiány. Az új szerződés 9. cikke emellett megállapítja, hogy a bevételek vagy a költségek váratlan, strukturális változásával jellemzett, nagyon egyedi körülmények között, de mindenképpen csak az egyes hároméves időszakok első évét követően a felek megindíthatják e felülvizsgálatot korábban (az úgynevezett védzáradék).

2.3.5.   A kikötési elsőbbség

A kikötési elsőbbség

| (108) | A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése megállapította, hogy a szigetekkel való területi folytonosság garantálása érdekében és a közszolgáltatási kötelezettségeikre is figyelemmel a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, ideértve a Tirreniát is, megtartják a hozzájuk rendelt kikötőhelyeket és az elsőbbségi helyüket az új résidők kiosztásánál, összhangban az 1994. január 28-i 84. sz. törvényben és az olasz tengerészeti törvénykönyvben meghatározott tengerészeti hatóságok által előírt eljárásokkal. |
| --- | --- |

(108)

A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése megállapította, hogy a szigetekkel való területi folytonosság garantálása érdekében és a közszolgáltatási kötelezettségeikre is figyelemmel a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, ideértve a Tirreniát is, megtartják a hozzájuk rendelt kikötőhelyeket és az elsőbbségi helyüket az új résidők kiosztásánál, összhangban az 1994. január 28-i 84. sz. törvényben és az olasz tengerészeti törvénykönyvben meghatározott tengerészeti hatóságok által előírt eljárásokkal.

2.3.6.   A 2010. évi törvényben megállapított intézkedések

A 2010. évi törvényben megállapított intézkedések

| (109) | A 2010. évi törvény lehetőséget adott a korábbi Tirrenia-csoport vállalkozásai számára, hogy ideiglenesen a sürgető likviditási szükségletek fedezésére használják fel a flotta fejlesztésére és korszerűsítésére már lekötött pénzügyi forrásokat (52). A korábbi Tirrenia-csoport vállalkozásai, amelyek éltek ezzel a lehetőséggel, ugyanakkor újra fel kellett töltsék ezeket a célirányos forrásokat, hogy továbbra is vállalni tudják hajóik szükséges korszerűsítését. A korszerűsítésekre azért volt szükség, hogy megfeleljenek az 1996. évi stockholmi megállapodást követő, új nemzetközi biztonsági követelményeknek (53). |
| --- | --- |

(109)

A 2010. évi törvény lehetőséget adott a korábbi Tirrenia-csoport vállalkozásai számára, hogy ideiglenesen a sürgető likviditási szükségletek fedezésére használják fel a flotta fejlesztésére és korszerűsítésére már lekötött pénzügyi forrásokat (52). A korábbi Tirrenia-csoport vállalkozásai, amelyek éltek ezzel a lehetőséggel, ugyanakkor újra fel kellett töltsék ezeket a célirányos forrásokat, hogy továbbra is vállalni tudják hajóik szükséges korszerűsítését. A korszerűsítésekre azért volt szükség, hogy megfeleljenek az 1996. évi stockholmi megállapodást követő, új nemzetközi biztonsági követelményeknek (53).

52

53

| (110) | Közelebbről, két eszközből (54) összesen 23 750 000 EUR-t különítettek el a teljes Tirrenia-csoport fejlesztéseire. Ebből az összegből 12 051 900 EUR-t egy erre a célra a Banca Carigénél létrehozott bankszámlán helyezték letétbe, kifejezetten a Tirrenia számára, még mindig azzal a céllal, hogy e forrásokat az eredetileg szándékoltak szerint használják fel, azaz hogy fordítsák a nemzetközi biztonsági követelmények betartásához szükséges fejlesztések elvégzésére. Ugyanakkor 2010. augusztus 12-én a Banca Carige ebből a betétből kiegyenlítette a Tirreniának a felé fennálló két tartozását 4 657 005,35 EUR értékben. A Tirrenia tehát ténylegesen kihasználta a 2010. évi törvényben megállapított lehetőséget, és a flotta fejlesztésére elkülönített forrásokat a likviditási igényeinek fedezésére használta fel, még akkor is, ha továbbra is köteles volt ezt a támogatást visszafizetni az olasz államnak azzal, hogy a korszerűsítésre szánt számlát újra feltölti. |
| --- | --- |

(110)

Közelebbről, két eszközből (54) összesen 23 750 000 EUR-t különítettek el a teljes Tirrenia-csoport fejlesztéseire. Ebből az összegből 12 051 900 EUR-t egy erre a célra a Banca Carigénél létrehozott bankszámlán helyezték letétbe, kifejezetten a Tirrenia számára, még mindig azzal a céllal, hogy e forrásokat az eredetileg szándékoltak szerint használják fel, azaz hogy fordítsák a nemzetközi biztonsági követelmények betartásához szükséges fejlesztések elvégzésére. Ugyanakkor 2010. augusztus 12-én a Banca Carige ebből a betétből kiegyenlítette a Tirreniának a felé fennálló két tartozását 4 657 005,35 EUR értékben. A Tirrenia tehát ténylegesen kihasználta a 2010. évi törvényben megállapított lehetőséget, és a flotta fejlesztésére elkülönített forrásokat a likviditási igényeinek fedezésére használta fel, még akkor is, ha továbbra is köteles volt ezt a támogatást visszafizetni az olasz államnak azzal, hogy a korszerűsítésre szánt számlát újra feltölti.

54

| (111) | Emellett a 2010. évi törvény 1. cikke a következőket is megállapította:






  a) | az eredeti szerződéseket 2010. október 1-jétől a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásnak végéig meghosszabbítják (lásd még a (26) preambulumbekezdést); |
| --- | --- | --- |

(111)

Emellett a 2010. évi törvény 1. cikke a következőket is megállapította:

a)

az eredeti szerződéseket 2010. október 1-jétől a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásnak végéig meghosszabbítják (lásd még a (26) preambulumbekezdést);

| b) | a módosításokkal 2009. évi törvénnyé alakított 135/2009. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikke módosult a (24 bis) bekezdés bevezetésével. Az említett bekezdés szerint a 2009. évi törvény (1)–(15) bekezdései rendelkezéseinek végrehajtását szolgáló minden hivatalos cselekmény és művelet adómentességben részesül. Ezek a bekezdések a tengeri kabotázságazatnak a Tirrenia-csoport privatizációján keresztül történő liberalizációjához kapcsolódnak, amelynek előkészítő lépése a regionális vállalatok átruházása a megfelelő régiókra; |
| --- | --- |

b)

a módosításokkal 2009. évi törvénnyé alakított 135/2009. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikke módosult a (24 bis) bekezdés bevezetésével. Az említett bekezdés szerint a 2009. évi törvény (1)–(15) bekezdései rendelkezéseinek végrehajtását szolgáló minden hivatalos cselekmény és művelet adómentességben részesül. Ezek a bekezdések a tengeri kabotázságazatnak a Tirrenia-csoport privatizációján keresztül történő liberalizációjához kapcsolódnak, amelynek előkészítő lépése a regionális vállalatok átruházása a megfelelő régiókra;

| c) | a közszolgáltatás folyamatosságának biztosítása és a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok privatizációs eljárásának támogatása érdekében a szóban forgó régiók a 2009. március 6-i 1/2009. sz. CIPE-irányelv (55) értelmében felhasználhatják a Fondo Aree Sottoutilizzate (a továbbiakban: FAS) (56) forrásait. |
| --- | --- |

c)

a közszolgáltatás folyamatosságának biztosítása és a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok privatizációs eljárásának támogatása érdekében a szóban forgó régiók a 2009. március 6-i 1/2009. sz. CIPE-irányelv (55) értelmében felhasználhatják a Fondo Aree Sottoutilizzate (a továbbiakban: FAS) (56) forrásait.

55

Fondo Aree Sottoutilizzate

56

2.4.   A 2007/4609. számú kötelezettségszegési eljárás

A 2007/4609. számú kötelezettségszegési eljárás

| (112) | A bizottsági szolgálatok és az olasz hatóságok közötti korábbi levélváltásokat követően a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója 2008. december 19-én tájékoztatás iránti megkeresést küldött Olaszországnak. E megkeresés többek között az akkori közszolgáltatási útvonalak áttekintését és a javasolt új szerződések szerint Olaszország által előirányzott közszolgálati feladatot érintette. Emellett Olaszországot felkérték, hogy közöljön további részleteket a Tirrenia-csoport privatizációs terveiről. |
| --- | --- |

(112)

A bizottsági szolgálatok és az olasz hatóságok közötti korábbi levélváltásokat követően a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója 2008. december 19-én tájékoztatás iránti megkeresést küldött Olaszországnak. E megkeresés többek között az akkori közszolgáltatási útvonalak áttekintését és a javasolt új szerződések szerint Olaszország által előirányzott közszolgálati feladatot érintette. Emellett Olaszországot felkérték, hogy közöljön további részleteket a Tirrenia-csoport privatizációs terveiről.

| (113) | 2009. április 28-i levelükben az olasz hatóságok részletes választ adtak a Bizottság 2008. december 19-i kérésére. Az említett levélben Olaszország többek között:






  — | megjegyezte, hogy az eredeti szerződések 2009. december 31-ig történő meghosszabbítására azért volt szükség, hogy a Tirrenia-csoport privatizációja révén megvalósuljon a tengeri kabotázságazat liberalizációja Olaszországban, |
| --- | --- | --- |

(113)

2009. április 28-i levelükben az olasz hatóságok részletes választ adtak a Bizottság 2008. december 19-i kérésére. Az említett levélben Olaszország többek között:

—

megjegyezte, hogy az eredeti szerződések 2009. december 31-ig történő meghosszabbítására azért volt szükség, hogy a Tirrenia-csoport privatizációja révén megvalósuljon a tengeri kabotázságazat liberalizációja Olaszországban,

| — | azzal érvelt, hogy a Tirrenia-csoport számára kifizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció a szigetek területi folytonosságát volt hivatva biztosítani olyan tengeri összeköttetésekkel, amelyeket a piaci magánszereplők nem szolgáltak ki kielégítően, |
| --- | --- |

—

azzal érvelt, hogy a Tirrenia-csoport számára kifizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció a szigetek területi folytonosságát volt hivatva biztosítani olyan tengeri összeköttetésekkel, amelyeket a piaci magánszereplők nem szolgáltak ki kielégítően,

| — | rámutatott arra, hogy az útvonalak alapos észszerűsítési eljárása 2009. március 10-én lezárult. Ez az eljárás figyelembe vette a vonatkozó társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági vonatkozásokat, továbbá annak szükségességét, hogy a területi folytonosság érdekében védeni kell az alapvető összeköttetéseket; az eljárás során konzultáltak a hat érintett régióval. Ezen észszerűsítés eredményeként a közszolgáltatás nettó költsége megközelítőleg 66 millió EUR-val csökkent, és a teljes Tirrenia-csoport legénységének mintegy 600 tagját bocsátották el. Olaszország emlékeztetett arra is, hogy a 2009-es észszerűsítés a korábbi (2004-es, 2006-os és 2008-as) erőfeszítéseket egészítette ki, amelyek célja a Tirrenia-csoport által nyújtott szolgáltatások csökkentése volt, |
| --- | --- |

—

rámutatott arra, hogy az útvonalak alapos észszerűsítési eljárása 2009. március 10-én lezárult. Ez az eljárás figyelembe vette a vonatkozó társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági vonatkozásokat, továbbá annak szükségességét, hogy a területi folytonosság érdekében védeni kell az alapvető összeköttetéseket; az eljárás során konzultáltak a hat érintett régióval. Ezen észszerűsítés eredményeként a közszolgáltatás nettó költsége megközelítőleg 66 millió EUR-val csökkent, és a teljes Tirrenia-csoport legénységének mintegy 600 tagját bocsátották el. Olaszország emlékeztetett arra is, hogy a 2009-es észszerűsítés a korábbi (2004-es, 2006-os és 2008-as) erőfeszítéseket egészítette ki, amelyek célja a Tirrenia-csoport által nyújtott szolgáltatások csökkentése volt,

| — | kifejtette, hogy az észszerűsítés célja az volt, hogy i. fenntartsa a szigetek és a kontinens közötti, illetve a szigetek közötti területi folytonosság, valamint az egészséghez, tanuláshoz és mobilitáshoz való jog biztosításához szükséges összeköttetéseket, ii. észszerűsítse az összeköttetéseket, ahol voltak magánszereplők, amelyek ugyanezeket a csatlakozásokat biztosították ugyanabban az időszakban, a minőség és folyamatosság hasonló garanciái mellett, és iii. észszerűsítse a nyári és nagysebességű összeköttetéseket, ahol csak személyeket szállítanak, |
| --- | --- |

—

kifejtette, hogy az észszerűsítés célja az volt, hogy i. fenntartsa a szigetek és a kontinens közötti, illetve a szigetek közötti területi folytonosság, valamint az egészséghez, tanuláshoz és mobilitáshoz való jog biztosításához szükséges összeköttetéseket, ii. észszerűsítse az összeköttetéseket, ahol voltak magánszereplők, amelyek ugyanezeket a csatlakozásokat biztosították ugyanabban az időszakban, a minőség és folyamatosság hasonló garanciái mellett, és iii. észszerűsítse a nyári és nagysebességű összeköttetéseket, ahol csak személyeket szállítanak,

| — | áttekintést adott a Tirrenia-csoport vállalatai által 2008-ban üzemeltetett útvonalakról és a Tirrenia-csoport vállalatai által 2009-ben üzemeltetendő, csökkentett számú útvonalról. Az olasz hatóságok szerint az utóbbi útvonalak képeznék azon új szerződések alapját, amelyeket a Tirrenia-csoport vállalatainak új tulajdonosaival kell majd megkötni. |
| --- | --- |

—

áttekintést adott a Tirrenia-csoport vállalatai által 2008-ban üzemeltetett útvonalakról és a Tirrenia-csoport vállalatai által 2009-ben üzemeltetendő, csökkentett számú útvonalról. Az olasz hatóságok szerint az utóbbi útvonalak képeznék azon új szerződések alapját, amelyeket a Tirrenia-csoport vállalatainak új tulajdonosaival kell majd megkötni.

| (114) | 2009. december 21-én a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója levelet küldött az olasz hatóságoknak, amelyben megjegyezte többek között a következőket:






  — | az olaszországi tengeri kabotázságazat radikális átalakításának fényében és azon jókora társadalmi hatás miatt, amelyet a privatizáció gyakorolna az olasz hatóságok szerint, ha a pályáztatást egyszerű közszolgáltatási szerződések alapján végeznék el, az ilyen szerződésekkel rendelkező hajózási vállalatokra kiírt pályázatok elvben és kivételesen elfogadhatók, a 3577/92/EGK tanácsi rendeletben (57) (tengeri kabotázsról szóló rendelet) megállapított, a közösségi hajótulajdonosok körében a megkülönböztetésmentesség kritériumának való megfelelés biztosítása céljából, |
| --- | --- | --- |

(114)

2009. december 21-én a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója levelet küldött az olasz hatóságoknak, amelyben megjegyezte többek között a következőket:

—

az olaszországi tengeri kabotázságazat radikális átalakításának fényében és azon jókora társadalmi hatás miatt, amelyet a privatizáció gyakorolna az olasz hatóságok szerint, ha a pályáztatást egyszerű közszolgáltatási szerződések alapján végeznék el, az ilyen szerződésekkel rendelkező hajózási vállalatokra kiírt pályázatok elvben és kivételesen elfogadhatók, a 3577/92/EGK tanácsi rendeletben (57) (tengeri kabotázsról szóló rendelet) megállapított, a közösségi hajótulajdonosok körében a megkülönböztetésmentesség kritériumának való megfelelés biztosítása céljából,

57

| — | a közszolgáltatásért járó kompenzációt azokra a vonalakra kell korlátozni, ahol más szolgáltatók egész éves, folyamatos jelenléte korlátozott, ezért nem elégíti ki megfelelően a piaci igényeket. Ebben a tekintetben további pontosításokat kértek a Genova–Porto Torres, a Genova–Olbia–Arbatax és a Civitavecchia–Olbia útvonalak piaci hiányosságairól. Ezt követően megkérték Olaszországot, hogy fejtse ki, a Tirrenia kapott-e kompenzációt e három útvonal főszezonbeli üzemeltetéséért. Kérdéseket tettek fel a Caremar által kiszolgált vonalakat érintően is. A levél rámutatott továbbá arra, hogy a tengeri kabotázsról szóló rendelet alapján csak a belföldi vonalak közszolgáltatási szerződésbe foglalása lehet indokolt (a nemzetközi vonalaké nem), |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatásért járó kompenzációt azokra a vonalakra kell korlátozni, ahol más szolgáltatók egész éves, folyamatos jelenléte korlátozott, ezért nem elégíti ki megfelelően a piaci igényeket. Ebben a tekintetben további pontosításokat kértek a Genova–Porto Torres, a Genova–Olbia–Arbatax és a Civitavecchia–Olbia útvonalak piaci hiányosságairól. Ezt követően megkérték Olaszországot, hogy fejtse ki, a Tirrenia kapott-e kompenzációt e három útvonal főszezonbeli üzemeltetéséért. Kérdéseket tettek fel a Caremar által kiszolgált vonalakat érintően is. A levél rámutatott továbbá arra, hogy a tengeri kabotázsról szóló rendelet alapján csak a belföldi vonalak közszolgáltatási szerződésbe foglalása lehet indokolt (a nemzetközi vonalaké nem),

| — | a Tirrenia-csoport közszolgáltatási szerződései 2008. december 31-én jártak le, és az Olaszország által tervezett privatizáció a tervezettnél tovább tarthat. A levél tehát rámutatott arra, hogy valószínűleg felszólító levelet fognak küldeni a tengeri kabotázsról szóló rendelet helytelen alkalmazása miatt. |
| --- | --- |

—

a Tirrenia-csoport közszolgáltatási szerződései 2008. december 31-én jártak le, és az Olaszország által tervezett privatizáció a tervezettnél tovább tarthat. A levél tehát rámutatott arra, hogy valószínűleg felszólító levelet fognak küldeni a tengeri kabotázsról szóló rendelet helytelen alkalmazása miatt.

| (115) | 2010. január 22-én az olasz hatóságok válaszoltak a bizottsági szolgálatok 2009. december 21-i levelére. Levelükben az olasz hatóságok:






  — | tudomásul vették, hogy a Bizottság elvben beleegyezett a Tirrenia-csoport új közszolgáltatási szerződésekkel együtt történő privatizációjában álló javasolt megközelítésbe, |
| --- | --- | --- |

(115)

2010. január 22-én az olasz hatóságok válaszoltak a bizottsági szolgálatok 2009. december 21-i levelére. Levelükben az olasz hatóságok:

—

tudomásul vették, hogy a Bizottság elvben beleegyezett a Tirrenia-csoport új közszolgáltatási szerződésekkel együtt történő privatizációjában álló javasolt megközelítésbe,

| — | részletes magyarázattal szolgáltak a Genova–Porto Torres, Genova–Olbia–Arbatax és Civitavecchia–Olbia útvonalakat illetően, amelyek tekintetében a Bizottság több kérdést is feltett. Olaszország megerősítette, hogy a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalakat csak holtszezonban szolgálták ki a közszolgáltatási rendszerben, |
| --- | --- |

—

részletes magyarázattal szolgáltak a Genova–Porto Torres, Genova–Olbia–Arbatax és Civitavecchia–Olbia útvonalakat illetően, amelyek tekintetében a Bizottság több kérdést is feltett. Olaszország megerősítette, hogy a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalakat csak holtszezonban szolgálták ki a közszolgáltatási rendszerben,

| — | megemlítették, hogy a Tirrenia (és a Siremar) értékesítése tekintetében a részvételi szándék kifejezésére való felhívást 2009. december 23-án tették közzé. Olaszország rámutatott arra, hogy 2010. szeptember 30-ig le kívánja zárni a teljes Tirrenia-csoport privatizációját, |
| --- | --- |

—

megemlítették, hogy a Tirrenia (és a Siremar) értékesítése tekintetében a részvételi szándék kifejezésére való felhívást 2009. december 23-án tették közzé. Olaszország rámutatott arra, hogy 2010. szeptember 30-ig le kívánja zárni a teljes Tirrenia-csoport privatizációját,

| — | felkérték a Bizottságot, hogy kifejezetten erősítse meg, hogy a piaci hiányosságok tekintetében közölt érvek elegendőek-e. |
| --- | --- |

—

felkérték a Bizottságot, hogy kifejezetten erősítse meg, hogy a piaci hiányosságok tekintetében közölt érvek elegendőek-e.

| (116) | 2010. január 29-én (58) a Bizottság felszólító levelet küldött a tengeri kabotázsról szóló rendelet helytelen alkalmazása miatt. Ebben a levélben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az említett rendelet megköveteli, hogy amennyiben egy tagállam közszolgáltatási szerződést köt vagy közszolgáltatási kötelezettséget ró ki, akkor azt az összes közösségbeli hajótulajdonossal szemben a megkülönböztetés tilalmának elvét követve kell megtennie. A rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint a már megkötött közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy a Tirrenia-csoport a megfelelő közszolgáltatási szerződések (az eredeti szerződések) lejárta után is nyújtotta a tengeri szállítási szolgáltatásokat. Közelebbről: e szerződések 2008 végén jártak volna le, de Olaszország többször meghosszabbította őket. A Bizottság tehát felkérte az olasz hatóságokat észrevételeik előterjesztésére. |
| --- | --- |

(116)

2010. január 29-én (58) a Bizottság felszólító levelet küldött a tengeri kabotázsról szóló rendelet helytelen alkalmazása miatt. Ebben a levélben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az említett rendelet megköveteli, hogy amennyiben egy tagállam közszolgáltatási szerződést köt vagy közszolgáltatási kötelezettséget ró ki, akkor azt az összes közösségbeli hajótulajdonossal szemben a megkülönböztetés tilalmának elvét követve kell megtennie. A rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint a már megkötött közszolgáltatási szerződések hatályban maradhatnak a lejáratuk napjáig. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy a Tirrenia-csoport a megfelelő közszolgáltatási szerződések (az eredeti szerződések) lejárta után is nyújtotta a tengeri szállítási szolgáltatásokat. Közelebbről: e szerződések 2008 végén jártak volna le, de Olaszország többször meghosszabbította őket. A Bizottság tehát felkérte az olasz hatóságokat észrevételeik előterjesztésére.

58

| (117) | Szintén 2010. január 29-én a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója válaszolt az olasz hatóságok 2010. január 22-i levelére. A főigazgató hangsúlyozta, hogy a válasza csak a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek való megfelelést érinti, állami támogatási problémákat nem. Minderre tekintettel a főigazgató rámutatott arra, hogy a Genova–Porto Torres, Genova–Olbia–Arbatax és Civitavecchia–Olbia vonalakat illetően közölt indokolások kellő mértékben eloszlatták a korábban kifejtett kételyeket. A főigazgató továbbá pozitívan reagált arra, hogy a korábbi kérelme nyomán Olaszország törölte a Tirrenia új szerződéstervezetéből a nemzetközi összeköttetést. Ami a Caremar által kiszolgált útvonalakat érintően felvetett kérdéseket illeti, az indokolást csak ezen útvonalak némelyike esetében ítélték kielégítőnek. Olaszországot tehát kérték, hogy szolgáljon további pontosításokkal a Caremar egyes útvonalaival kapcsolatban. A főigazgató emlékeztetett arra, hogy közszolgáltatási szerződés csak olyan útvonalakra vonatkozhat, amelyek tekintetében piaci hiányosság áll fenn. |
| --- | --- |

(117)

Szintén 2010. január 29-én a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója válaszolt az olasz hatóságok 2010. január 22-i levelére. A főigazgató hangsúlyozta, hogy a válasza csak a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek való megfelelést érinti, állami támogatási problémákat nem. Minderre tekintettel a főigazgató rámutatott arra, hogy a Genova–Porto Torres, Genova–Olbia–Arbatax és Civitavecchia–Olbia vonalakat illetően közölt indokolások kellő mértékben eloszlatták a korábban kifejtett kételyeket. A főigazgató továbbá pozitívan reagált arra, hogy a korábbi kérelme nyomán Olaszország törölte a Tirrenia új szerződéstervezetéből a nemzetközi összeköttetést. Ami a Caremar által kiszolgált útvonalakat érintően felvetett kérdéseket illeti, az indokolást csak ezen útvonalak némelyike esetében ítélték kielégítőnek. Olaszországot tehát kérték, hogy szolgáljon további pontosításokkal a Caremar egyes útvonalaival kapcsolatban. A főigazgató emlékeztetett arra, hogy közszolgáltatási szerződés csak olyan útvonalakra vonatkozhat, amelyek tekintetében piaci hiányosság áll fenn.

| (118) | 2010. március 29-én az olasz hatóságok válaszoltak a Bizottság 2010. január 29-i felszólító levelére. Válaszukban az olasz hatóságok:






  — | emlékeztettek arra, hogy a bizottsági szolgálatok 2009. december 21-i levelükben (lásd a (114) preambulumbekezdést) elvben egyetértettek a Tirrenia-csoportnak a vállalatok és az új közszolgáltatási szerződések egy csomagban történő értékesítésének útján megvalósított privatizációjával, |
| --- | --- | --- |

(118)

2010. március 29-én az olasz hatóságok válaszoltak a Bizottság 2010. január 29-i felszólító levelére. Válaszukban az olasz hatóságok:

—

emlékeztettek arra, hogy a bizottsági szolgálatok 2009. december 21-i levelükben (lásd a (114) preambulumbekezdést) elvben egyetértettek a Tirrenia-csoportnak a vállalatok és az új közszolgáltatási szerződések egy csomagban történő értékesítésének útján megvalósított privatizációjával,

| — | megjegyezték, hogy az eredeti szerződések meghosszabbítását csak az indokolta, hogy gondoskodni kellett a tengeri közszolgáltatás ellátásának folyamatosságáról a megfelelő privatizációs eljárások befejezésééig, |
| --- | --- |

—

megjegyezték, hogy az eredeti szerződések meghosszabbítását csak az indokolta, hogy gondoskodni kellett a tengeri közszolgáltatás ellátásának folyamatosságáról a megfelelő privatizációs eljárások befejezésééig,

| — | megerősítették azon szándékukat, hogy a privatizációs eljárást 2010. szeptember 30-ig lefolytatják, hogy a tengeri kabotázságazatot addig liberalizálják, |
| --- | --- |

—

megerősítették azon szándékukat, hogy a privatizációs eljárást 2010. szeptember 30-ig lefolytatják, hogy a tengeri kabotázságazatot addig liberalizálják,

| — | áttekintést adtak a Tirrenia (és a Siremar) privatizációs eljárásáról. Olaszország különösen kifejtette, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzétételét követően 19 gazdálkodó egységtől 16 részvételi szándék érkezett be 2010. február 19-én. Az átvilágítási szakasz részeként 2010. március 22-én adatszobát nyitottak, amely 2010. május végéig hozzáférhető volt. Abban az időben Olaszország arra számított, hogy az adásvételi szerződést 2010. július közepére alá tudja írni, és hogy a tulajdonátruházás 2010 szeptemberére megtörténik, |
| --- | --- |

—

áttekintést adtak a Tirrenia (és a Siremar) privatizációs eljárásáról. Olaszország különösen kifejtette, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzétételét követően 19 gazdálkodó egységtől 16 részvételi szándék érkezett be 2010. február 19-én. Az átvilágítási szakasz részeként 2010. március 22-én adatszobát nyitottak, amely 2010. május végéig hozzáférhető volt. Abban az időben Olaszország arra számított, hogy az adásvételi szerződést 2010. július közepére alá tudja írni, és hogy a tulajdonátruházás 2010 szeptemberére megtörténik,

| — | pontosították, hogy a Toremarra kiírt pályázatban 11 érdekelt fél vesz majd részt az eljárás következő szakaszában, |
| --- | --- |

—

pontosították, hogy a Toremarra kiírt pályázatban 11 érdekelt fél vesz majd részt az eljárás következő szakaszában,

| — | rámutattak arra, hogy a folyamatos bizonytalanság, amely a kötelezettségszegési eljárás folytatása miatt áll elő, veszélyeztetheti a privatizációs eljárást, továbbá hátrányosan befolyásolja a pályázat tárgyát képező vállalatok értékét, |
| --- | --- |

—

rámutattak arra, hogy a folyamatos bizonytalanság, amely a kötelezettségszegési eljárás folytatása miatt áll elő, veszélyeztetheti a privatizációs eljárást, továbbá hátrányosan befolyásolja a pályázat tárgyát képező vállalatok értékét,

| — | felajánlották, hogy teljeskörűen együttműködnek a Bizottsággal, hogy eloszlassanak minden fennmaradó kételyt a kötelezettségszegési eljárást és az esetleges állami támogatási problémákat illetően. |
| --- | --- |

—

felajánlották, hogy teljeskörűen együttműködnek a Bizottsággal, hogy eloszlassanak minden fennmaradó kételyt a kötelezettségszegési eljárást és az esetleges állami támogatási problémákat illetően.

| (119) | 2010. szeptember 10-én az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot egy ad hoc értekezleten, hogy a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárását az utolsó szakaszban megszüntették, ennélfogva nem lesz tartható a szeptember 30-i határidő. Emellett az olasz hatóságok arról számoltak be, hogy a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar szerződéseire kiírt versenyeljárásokat szintén elhalasztották. Ezt követően a 2010. október 1-jei 163. sz. törvény ismét meghosszabbította az eredeti szerződéseket a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásának befejeződéséig (lásd még a (26) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(119)

2010. szeptember 10-én az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot egy ad hoc értekezleten, hogy a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárását az utolsó szakaszban megszüntették, ennélfogva nem lesz tartható a szeptember 30-i határidő. Emellett az olasz hatóságok arról számoltak be, hogy a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar szerződéseire kiírt versenyeljárásokat szintén elhalasztották. Ezt követően a 2010. október 1-jei 163. sz. törvény ismét meghosszabbította az eredeti szerződéseket a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásának befejeződéséig (lásd még a (26) preambulumbekezdést).

| (120) | E fejleményekre tekintettel a Bizottság 2010. november 24-én kiegészítő felszólító levelet küldött. Ebben a levélben a Bizottság:






  — | megjegyezte, hogy a Tirrenia, a Siremar, a Caremar, a Saremar és a Toremar eredeti szerződéseit automatikusan, versenyeljárás nélkül hosszabbították meg, |
| --- | --- | --- |

(120)

E fejleményekre tekintettel a Bizottság 2010. november 24-én kiegészítő felszólító levelet küldött. Ebben a levélben a Bizottság:

—

megjegyezte, hogy a Tirrenia, a Siremar, a Caremar, a Saremar és a Toremar eredeti szerződéseit automatikusan, versenyeljárás nélkül hosszabbították meg,

| — | rámutatott arra, hogy a szóban forgó közszolgáltatási szerződések továbbra is alkalmazandók voltak, hogy nem zárult le a versenyeljárás sem a Tirrenia, sem a Siremar, a Caremar, a Saremar és a Toremar tekintetében, |
| --- | --- |

—

rámutatott arra, hogy a szóban forgó közszolgáltatási szerződések továbbra is alkalmazandók voltak, hogy nem zárult le a versenyeljárás sem a Tirrenia, sem a Siremar, a Caremar, a Saremar és a Toremar tekintetében,

| — | jelezte, hogy fenntartja a jogot, hogy indokolással ellátott véleményt adjon ki, ha szükséges (figyelembe véve Olaszország esetleges észrevételeit). |
| --- | --- |

—

jelezte, hogy fenntartja a jogot, hogy indokolással ellátott véleményt adjon ki, ha szükséges (figyelembe véve Olaszország esetleges észrevételeit).

| (121) | 2012. június 21-én a Bizottság indokolással ellátott véleményt fogadott el a korábbi Tirrenia-csoport három vállalata (Caremar, Laziomar és Saremar) privatizációjának késedelméről. Mivel a másik három vállalatra (Tirrenia, Toremar és Siremar) kiírt pályázati eljárások lezárultak 2011 során (59), e vállalatokat nem érintette az indokolással ellátott vélemény. A Bizottság megjegyezte, hogy Olaszország a megfelelő eredeti szerződések rendes lejáratát követően több mint három évvel sem indított versenyeljárást a Caremar, a Laziomar és a Saremar vállalatok által üzemeltetett tengeri kabotázsra irányuló közszolgáltatási szerződések odaítélésére. Ezeket a szerződéseket automatikusan és határozatlan időre meghosszabbították, ezáltal megakadályozták, hogy a közösségi hajótulajdonosok versenyezzenek az említett szerződésekért. |
| --- | --- |

(121)

2012. június 21-én a Bizottság indokolással ellátott véleményt fogadott el a korábbi Tirrenia-csoport három vállalata (Caremar, Laziomar és Saremar) privatizációjának késedelméről. Mivel a másik három vállalatra (Tirrenia, Toremar és Siremar) kiírt pályázati eljárások lezárultak 2011 során (59), e vállalatokat nem érintette az indokolással ellátott vélemény. A Bizottság megjegyezte, hogy Olaszország a megfelelő eredeti szerződések rendes lejáratát követően több mint három évvel sem indított versenyeljárást a Caremar, a Laziomar és a Saremar vállalatok által üzemeltetett tengeri kabotázsra irányuló közszolgáltatási szerződések odaítélésére. Ezeket a szerződéseket automatikusan és határozatlan időre meghosszabbították, ezáltal megakadályozták, hogy a közösségi hajótulajdonosok versenyezzenek az említett szerződésekért.

59

| (122) | 2012. augusztus 8-án az olasz hatóságok azt válaszolták az indokolással ellátott véleményre, hogy az új közszolgáltatási szerződéssel megbízott vállalatok odaítélésére vonatkozó eljárást megindító hirdetményt közzétették vagy közzé fogják tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Különösen a Caremar esetében a hirdetményt 2012. július 20-án tették közzé, a Laziomar esetében pedig 2012. augusztus 1-jén küldték meg közzétételre. Végezetül, a Saremar tekintetében 2012. augusztus 2-án törvényt fogadtak el, amely előírta e hirdetmény 2012. október 2-ig történő közzétételét. |
| --- | --- |

(122)

2012. augusztus 8-án az olasz hatóságok azt válaszolták az indokolással ellátott véleményre, hogy az új közszolgáltatási szerződéssel megbízott vállalatok odaítélésére vonatkozó eljárást megindító hirdetményt közzétették vagy közzé fogják tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Különösen a Caremar esetében a hirdetményt 2012. július 20-án tették közzé, a Laziomar esetében pedig 2012. augusztus 1-jén küldték meg közzétételre. Végezetül, a Saremar tekintetében 2012. augusztus 2-án törvényt fogadtak el, amely előírta e hirdetmény 2012. október 2-ig történő közzétételét.

| (123) | 2014. január 13-án a Compagnia Laziale di Navigazione lett a Laziomar új tulajdonosa, és tízéves közszolgáltatási szerződés kötött a Pontino szigetcsoporttal való összeköttetések tekintetében. 2015. július 16-án az ATI SNAV-Rifim megszerezte a Caremar tulajdonjogát, és kilencéves közszolgáltatási szerződésre kapott megbízást. Végezetül, a 2014. évi határozatot követően elindították a Saremar felszámolását, és a Szardínia és a kis szigetek közötti útvonalakat érintő közszolgáltatási szerződést a Delcomarnak ítélték oda 2016 márciusában. |
| --- | --- |

(123)

2014. január 13-án a Compagnia Laziale di Navigazione lett a Laziomar új tulajdonosa, és tízéves közszolgáltatási szerződés kötött a Pontino szigetcsoporttal való összeköttetések tekintetében. 2015. július 16-án az ATI SNAV-Rifim megszerezte a Caremar tulajdonjogát, és kilencéves közszolgáltatási szerződésre kapott megbízást. Végezetül, a 2014. évi határozatot követően elindították a Saremar felszámolását, és a Szardínia és a kis szigetek közötti útvonalakat érintő közszolgáltatási szerződést a Delcomarnak ítélték oda 2016 márciusában.

| (124) | 2016. július 15-i levelükben az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a korábbi Tirrenia-csoport minden vállalatának privatizációja lezárult. 2016. december 8-án a Bizottság úgy határozott, hogy lezárja a kötelezettségszegési eljárást. |
| --- | --- |

(124)

2016. július 15-i levelükben az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a korábbi Tirrenia-csoport minden vállalatának privatizációja lezárult. 2016. december 8-án a Bizottság úgy határozott, hogy lezárja a kötelezettségszegési eljárást.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK ÉS KITERJESZTÉSÉNEK INDOKLÁSA

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK ÉS KITERJESZTÉSÉNEK INDOKLÁSA

3.1.   Az állam és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

Az állam és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

3.1.1.   Az Altmark-kritériumok betartása és a támogatás megléte

Az Altmark-kritériumok betartása és a támogatás megléte

| (125) | 2011. évi határozatában a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a közszolgáltatási kötelezettség meghatározása nem volt kellően egyértelmű, ezért nem tette lehetővé a Bizottság számára annak végleges megállapítását, hogy tartalmazott-e nyilvánvaló hibát. Különösen a Bizottság nem kapott teljes képet a Tirreniát a szóban forgó útvonalak üzemeltetésével kapcsolatban az ugyanezen útvonalakon szolgáltatást nyújtó versenytársakhoz képest terhelő kötelezettségekről. Emellett a Bizottságnak kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy a Tirrenia által kiszolgált árufuvarozási útvonalakat lehet-e úgy tekinteni, hogy az a céljuk, hogy az uniós jog értemében vett általános gazdasági érdeket elégítsenek ki. |
| --- | --- |

(125)

2011. évi határozatában a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a közszolgáltatási kötelezettség meghatározása nem volt kellően egyértelmű, ezért nem tette lehetővé a Bizottság számára annak végleges megállapítását, hogy tartalmazott-e nyilvánvaló hibát. Különösen a Bizottság nem kapott teljes képet a Tirreniát a szóban forgó útvonalak üzemeltetésével kapcsolatban az ugyanezen útvonalakon szolgáltatást nyújtó versenytársakhoz képest terhelő kötelezettségekről. Emellett a Bizottságnak kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy a Tirrenia által kiszolgált árufuvarozási útvonalakat lehet-e úgy tekinteni, hogy az a céljuk, hogy az uniós jog értemében vett általános gazdasági érdeket elégítsenek ki.

| (126) | A Bizottságnak az volt az előzetes álláspontja, hogy az Altmark-ítélet (60) második kritériuma teljesült, jelesül, hogy a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket előzetesen és az átláthatósági követelményeket tiszteletben tartva állapították meg. Közelebbről, a Bizottság megjegyezte, hogy ezeket a paramétereket az eredeti szerződés (a 2009. évre vonatkozó kompenzáció tekintetében), illetve a CIPE-irányelv (a 2010-es és azt követő kompenzációk tekintetében) írta le. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottságnak az volt az előzetes álláspontja, hogy az Altmark-ítélet (60) második kritériuma teljesült, jelesül, hogy a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket előzetesen és az átláthatósági követelményeket tiszteletben tartva állapították meg. Közelebbről, a Bizottság megjegyezte, hogy ezeket a paramétereket az eredeti szerződés (a 2009. évre vonatkozó kompenzáció tekintetében), illetve a CIPE-irányelv (a 2010-es és azt követő kompenzációk tekintetében) írta le.

60

| (127) | A Bizottság ugyanakkor úgy vélte, hogy a harmadik Altmark-kritérium úgy tűnik, nem teljesül, és hogy a szolgáltatókat adott esetben túlkompenzálták a közfeladat ellátásáért. A Bizottság különösen amiatt fejezte ki kételyeit, hogy a 2010-től alkalmazandó 6,5 %-os kockázati prémium a kockázat megfelelő szintjét tükrözi-e, mivel első látásra nem tűnt úgy, hogy a Tirrenia viselné az ilyen szolgáltatások nyújtásával szokásosan együtt járó kockázatokat. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság ugyanakkor úgy vélte, hogy a harmadik Altmark-kritérium úgy tűnik, nem teljesül, és hogy a szolgáltatókat adott esetben túlkompenzálták a közfeladat ellátásáért. A Bizottság különösen amiatt fejezte ki kételyeit, hogy a 2010-től alkalmazandó 6,5 %-os kockázati prémium a kockázat megfelelő szintjét tükrözi-e, mivel első látásra nem tűnt úgy, hogy a Tirrenia viselné az ilyen szolgáltatások nyújtásával szokásosan együtt járó kockázatokat.

| (128) | A Bizottságnak az is volt az előzetes álláspontja, hogy a negyedik Altmark-kritérium sem teljesül, amennyiben az eredeti szerződések meghosszabbítására nem írtak ki pályázatot. A Bizottság emellett megjegyezte, hogy nem érkezett be hozzá olyan bizonyíték, amely alátámasztaná azt az érvet, hogy a Tirrenia ténylegesen a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottságnak az is volt az előzetes álláspontja, hogy a negyedik Altmark-kritérium sem teljesül, amennyiben az eredeti szerződések meghosszabbítására nem írtak ki pályázatot. A Bizottság emellett megjegyezte, hogy nem érkezett be hozzá olyan bizonyíték, amely alátámasztaná azt az érvet, hogy a Tirrenia ténylegesen a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani.

| (129) | A 2011. évi határozatban a Bizottság tehát előzetesen azt állapította meg, hogy a Tirrenia számára 2009 és 2011 között fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján. Emellett a Bizottság úgy látta, hogy ezt a támogatást új támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(129)

A 2011. évi határozatban a Bizottság tehát előzetesen azt állapította meg, hogy a Tirrenia számára 2009 és 2011 között fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján. Emellett a Bizottság úgy látta, hogy ezt a támogatást új támogatásnak kell tekinteni.

| (130) | A 2012. évi határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy amennyiben a feltételek 2012-ben sem változtak, továbbá az új szerződés hatálybalépéséig, a Tirrenia részére 2012. január 1-jétől a meghosszabbított eredeti szerződés szerint nyújtott kompenzáció szintén állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(130)

A 2012. évi határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy amennyiben a feltételek 2012-ben sem változtak, továbbá az új szerződés hatálybalépéséig, a Tirrenia részére 2012. január 1-jétől a meghosszabbított eredeti szerződés szerint nyújtott kompenzáció szintén állami támogatásnak minősül.

3.1.2.   Összeegyeztethetőség

Összeegyeztethetőség

| (131) | A 2011. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 2009 és 2011 között folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem tartozik a 2005/842/EK bizottsági határozat (2005. évi ÁGÉSZ-közlemény) (61), sem a 2005. évi ÁGÉSZ-keretszabály (62) hatálya alá. A Bizottság tehát közvetlenül az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálta meg az intézkedést, és azt állapította meg, hogy kétségei vannak az alkalmazandó összeegyeztethetőségi feltételek teljesülésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(131)

A 2011. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 2009 és 2011 között folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem tartozik a 2005/842/EK bizottsági határozat (2005. évi ÁGÉSZ-közlemény) (61), sem a 2005. évi ÁGÉSZ-keretszabály (62) hatálya alá. A Bizottság tehát közvetlenül az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálta meg az intézkedést, és azt állapította meg, hogy kétségei vannak az alkalmazandó összeegyeztethetőségi feltételek teljesülésével kapcsolatban.

61

62

| (132) | A 2012. évi határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy 2012. január 31-én új ÁGÉSZ-csomag lépett hatályba, amelynek része 2012/21/EU bizottsági határozat (63) (a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat) és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály (64). A Bizottságnak ugyanakkor az volt az előzetes álláspontja, hogy a meghosszabbított szerződés alapján folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal és nem mentesíthető a 2011. évi ÁGÉSZ-határozatban előírt bejelentési követelmény alól. |
| --- | --- |

(132)

A 2012. évi határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy 2012. január 31-én új ÁGÉSZ-csomag lépett hatályba, amelynek része 2012/21/EU bizottsági határozat (63) (a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat) és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály (64). A Bizottságnak ugyanakkor az volt az előzetes álláspontja, hogy a meghosszabbított szerződés alapján folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal és nem mentesíthető a 2011. évi ÁGÉSZ-határozatban előírt bejelentési követelmény alól.

63

64

| (133) | Az eredeti szerződések 2010. szeptember 30-tól a privatizációs folyamat végéig történő meghosszabbítását a 2010. évi törvény írta elő. A 2010. évi törvény elfogadásakor a Tirrenia nehéz helyzetben volt (lásd a (61) preambulumbekezdést). Ennek megfelelően a vállalat számára 2010. október 1-jétől a privatizációjáig folyósított kompenzációt nem lehet a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján vizsgálni. Ehelyett a Bizottság előzetes álláspontja szerint a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 9. pontja (65) értelmében ezt a támogatást a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(133)

Az eredeti szerződések 2010. szeptember 30-tól a privatizációs folyamat végéig történő meghosszabbítását a 2010. évi törvény írta elő. A 2010. évi törvény elfogadásakor a Tirrenia nehéz helyzetben volt (lásd a (61) preambulumbekezdést). Ennek megfelelően a vállalat számára 2010. október 1-jétől a privatizációjáig folyósított kompenzációt nem lehet a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján vizsgálni. Ehelyett a Bizottság előzetes álláspontja szerint a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 9. pontja (65) értelmében ezt a támogatást a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján kell értékelni.

65

| (134) | A Bizottság megjegyezte, hogy a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított összeegyeztethetőségi kritériumok nem teljesülnek ebben az esetben, ezért a 2012. évi határozatban azt az előzetes álláspontot fogadta el, hogy a nehéz helyzetben lévő Tirrenia részére fizetett kompenzáció összeegyeztethetetlen szerkezetátalakítási támogatás. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság megjegyezte, hogy a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított összeegyeztethetőségi kritériumok nem teljesülnek ebben az esetben, ezért a 2012. évi határozatban azt az előzetes álláspontot fogadta el, hogy a nehéz helyzetben lévő Tirrenia részére fizetett kompenzáció összeegyeztethetetlen szerkezetátalakítási támogatás.

3.2.   A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

| (135) | A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a megmentési támogatást jogellenesen hosszabbították meg 2011. augusztus 28-tól 2012. szeptember 18-ig, és hogy a megmentési támogatás ezen időszakban történő meghosszabbítása a Tirreniának és a Siremarnak, és valószínűleg a vevőiknek is nyújtott összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. A Bizottság különösen megjegyezte, hogy Olaszország nem nyújtott be szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet a megmentési támogatás első részletének e vállalatok részére történő folyósítását követő hat hónapon belül, amint azt a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás előírja. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a megmentési támogatás meghosszabbításának a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított feltételei sem teljesülnek. |
| --- | --- |

(135)

A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a megmentési támogatást jogellenesen hosszabbították meg 2011. augusztus 28-tól 2012. szeptember 18-ig, és hogy a megmentési támogatás ezen időszakban történő meghosszabbítása a Tirreniának és a Siremarnak, és valószínűleg a vevőiknek is nyújtott összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. A Bizottság különösen megjegyezte, hogy Olaszország nem nyújtott be szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet a megmentési támogatás első részletének e vállalatok részére történő folyósítását követő hat hónapon belül, amint azt a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás előírja. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a megmentési támogatás meghosszabbításának a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított feltételei sem teljesülnek.

3.3.   A Tirrenia privatizációja és a vételár CIN általi halasztott megfizetése

A Tirrenia privatizációja és a vételár CIN általi halasztott megfizetése

| (136) | A 2011. évi határozatban a Bizottság kétségeket fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Tirrenia üzletágának értékesítésére kiírt közbeszerzési eljárás nem volt kellően átlátható és feltételhez nem kötött, hogy biztosítható legyen, hogy az értékesítésre piaci áron kerül sor. |
| --- | --- |

(136)

A 2011. évi határozatban a Bizottság kétségeket fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Tirrenia üzletágának értékesítésére kiírt közbeszerzési eljárás nem volt kellően átlátható és feltételhez nem kötött, hogy biztosítható legyen, hogy az értékesítésre piaci áron kerül sor.

| (137) | A Bizottság először is megjegyezte, hogy jóllehet a részvételi szándék kifejezésére való felhívást több újságban és weboldalon is közzétették, a felhívás a jelek szerint nem részletezte az értékesítés tárgyát és nem adott az ajánlattevőknek egyértelmű utasításokat az eljárás következő szakaszairól. A felhívás emellett, úgy tűnik, nem tartalmazott előminősítési vagy kiválasztási feltételeket, sem más olyan feltételeket, amelyeknek az ajánlattevőknek meg kell felelniük azon kötelező feltételen felül, hogy továbbra is nyújtaniuk kell a közszolgáltatást. Továbbá az értékesítési eljárás tárgyát képező eszközökre vonatkozó minden releváns információt csak az átvilágítási szakaszban bocsátották az ajánlattevők rendelkezésére. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság először is megjegyezte, hogy jóllehet a részvételi szándék kifejezésére való felhívást több újságban és weboldalon is közzétették, a felhívás a jelek szerint nem részletezte az értékesítés tárgyát és nem adott az ajánlattevőknek egyértelmű utasításokat az eljárás következő szakaszairól. A felhívás emellett, úgy tűnik, nem tartalmazott előminősítési vagy kiválasztási feltételeket, sem más olyan feltételeket, amelyeknek az ajánlattevőknek meg kell felelniük azon kötelező feltételen felül, hogy továbbra is nyújtaniuk kell a közszolgáltatást. Továbbá az értékesítési eljárás tárgyát képező eszközökre vonatkozó minden releváns információt csak az átvilágítási szakaszban bocsátották az ajánlattevők rendelkezésére.

| (138) | Másodszor, a Bizottság úgy tekintette emellett, hogy a privatizáció során előírt egyes követelmények korlátozhatták az ajánlattevők számát és/vagy befolyásolhatták az eladási árat. A Bizottság megismételte az állami tulajdonú vállalkozások eszközeinek állam általi vagy államnak betudható értékesítésével kapcsolatos állandó gyakorlatát: nem gazdasági megfontolások, amelyekre egy magáneladó nem lenne tekintettel, például közrendi, foglalkoztatási vagy regionális fejlesztési megfontolások az állami támogatás meglétét sugallják, ha terhes kötelezettségeket rónak a potenciális vevőre, ezáltal alkalmasak az eladási ár csökkentésére. |
| --- | --- |

(138)

Másodszor, a Bizottság úgy tekintette emellett, hogy a privatizáció során előírt egyes követelmények korlátozhatták az ajánlattevők számát és/vagy befolyásolhatták az eladási árat. A Bizottság megismételte az állami tulajdonú vállalkozások eszközeinek állam általi vagy államnak betudható értékesítésével kapcsolatos állandó gyakorlatát: nem gazdasági megfontolások, amelyekre egy magáneladó nem lenne tekintettel, például közrendi, foglalkoztatási vagy regionális fejlesztési megfontolások az állami támogatás meglétét sugallják, ha terhes kötelezettségeket rónak a potenciális vevőre, ezáltal alkalmasak az eladási ár csökkentésére.

| (139) | A Tirrenia és a Siremar üzletágának értékesítési eljárásai a Marzano-törvényben megállapított eljárásra épültek (lásd a (64) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát a két eljárást együtt vizsgálta. Úgy ítélte meg, hogy az új szerződésekkel megbízott üzletágak értékesítése azt a kötelezettséget ruházta a vevőkre, hogy az új szerződésekben megállapított, előre meghatározott minőségben, gyakorisággal és viteldíj-kötelezettségek mellett nyújtsanak közszolgáltatást. A Bizottság számára úgy tűnt, hogy e kötelezettségek előírásával az állam nem a legmagasabb ár elérésére törekedett, hanem inkább közérdekű célokat követett. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy nagyon valószínűtlen volt, hogy egy magáneladó ugyanilyen jelentőséget tulajdonított volna a közszolgáltatás megszakítás nélküli nyújtásának. |
| --- | --- |

(139)

A Tirrenia és a Siremar üzletágának értékesítési eljárásai a Marzano-törvényben megállapított eljárásra épültek (lásd a (64) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát a két eljárást együtt vizsgálta. Úgy ítélte meg, hogy az új szerződésekkel megbízott üzletágak értékesítése azt a kötelezettséget ruházta a vevőkre, hogy az új szerződésekben megállapított, előre meghatározott minőségben, gyakorisággal és viteldíj-kötelezettségek mellett nyújtsanak közszolgáltatást. A Bizottság számára úgy tűnt, hogy e kötelezettségek előírásával az állam nem a legmagasabb ár elérésére törekedett, hanem inkább közérdekű célokat követett. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy nagyon valószínűtlen volt, hogy egy magáneladó ugyanilyen jelentőséget tulajdonított volna a közszolgáltatás megszakítás nélküli nyújtásának.

| (140) | A Bizottság hasonlóképpen úgy tekintette, hogy szokásos piaci feltételek mellett működő magáneladó nem írta volna elő a foglalkoztatási szint két évig történő fenntartásának kötelezettségét. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság hasonlóképpen úgy tekintette, hogy szokásos piaci feltételek mellett működő magáneladó nem írta volna elő a foglalkoztatási szint két évig történő fenntartásának kötelezettségét.

| (141) | A fenti okokból a Bizottság előzetesen azt állapította meg, hogy a Tirrenia üzletágának privatizációs eljárása nem volt kellően átlátható és feltételhez nem kötött, hogy önmagában biztosíthatná, az értékesítésre piaci áron kerül sor. A Bizottság tehát nem zárhatta ki, hogy gazdasági előnyt ruháztak akár az értékesített gazdasági tevékenységre, akár a vevőre. |
| --- | --- |

(141)

A fenti okokból a Bizottság előzetesen azt állapította meg, hogy a Tirrenia üzletágának privatizációs eljárása nem volt kellően átlátható és feltételhez nem kötött, hogy önmagában biztosíthatná, az értékesítésre piaci áron kerül sor. A Bizottság tehát nem zárhatta ki, hogy gazdasági előnyt ruháztak akár az értékesített gazdasági tevékenységre, akár a vevőre.

| (142) | A Bizottság emellett úgy vélte a rendelkezésre álló információk alapján, hogy a privatizációs folyamatból eredő bármely támogatás összeegyeztethetetlen lenne. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság emellett úgy vélte a rendelkezésre álló információk alapján, hogy a privatizációs folyamatból eredő bármely támogatás összeegyeztethetetlen lenne.

| (143) | A 2012. évi határozatban a Bizottságnak az volt az előzetes álláspontja, hogy a Tirrenia üzletága vételárának a CIN általi halaszott megfizetése a CIN számára nyújtott állami támogatásnak minősülhet. A Bizottság különösen megjegyezte, hogy a vételár reálértéke, amelyet a halasztott fizetéseket értékesítéskori értékükre diszkontálva számítottak ki, elmarad az Olaszország által kijelölt független szakértő által meghatározott piaci értéktől. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy a CIN előnyben részesülhetett, amely legalább a független szakértő által megállapított ár és a jelenértékükre diszkontált jövőbeni kifizetések közötti különbségnek felel meg. A rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az intézkedés működési támogatásnak minősülhet, amely főszabályként összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(143)

A 2012. évi határozatban a Bizottságnak az volt az előzetes álláspontja, hogy a Tirrenia üzletága vételárának a CIN általi halaszott megfizetése a CIN számára nyújtott állami támogatásnak minősülhet. A Bizottság különösen megjegyezte, hogy a vételár reálértéke, amelyet a halasztott fizetéseket értékesítéskori értékükre diszkontálva számítottak ki, elmarad az Olaszország által kijelölt független szakértő által meghatározott piaci értéktől. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy a CIN előnyben részesülhetett, amely legalább a független szakértő által megállapított ár és a jelenértékükre diszkontált jövőbeni kifizetések közötti különbségnek felel meg. A rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az intézkedés működési támogatásnak minősülhet, amely főszabályként összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

3.4.   Az olasz állam és a CIN közötti új szerződés

Az olasz állam és a CIN közötti új szerződés

| (144) | A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a Tirrenia üzletága vevőjének (azaz a CIN-nek) fizetendő kompenzáció nem felelt meg az Altmark-ítéletben megállapított kritériumoknak, tehát az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(144)

A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a Tirrenia üzletága vevőjének (azaz a CIN-nek) fizetendő kompenzáció nem felelt meg az Altmark-ítéletben megállapított kritériumoknak, tehát az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül.

| (145) | A Bizottság ezt a következőkre tekintettel állapította meg:






  — | a CIN által üzemeltetett útvonalak legalább egy részén nyilvánvalóan jelen voltak látszólag hasonló szolgáltatásokat kínáló versenytársak, |
| --- | --- | --- |

(145)

A Bizottság ezt a következőkre tekintettel állapította meg:

—

a CIN által üzemeltetett útvonalak legalább egy részén nyilvánvalóan jelen voltak látszólag hasonló szolgáltatásokat kínáló versenytársak,

| — | a 2011. évi határozatban már kifejtett okokból úgy tűnt, hogy a kompenzációnak a CIPE-irányelv szerinti számítása folytán a szolgáltatót túlkompenzálták a közszolgáltatás nyújtásáért, valamint |
| --- | --- |

—

a 2011. évi határozatban már kifejtett okokból úgy tűnt, hogy a kompenzációnak a CIPE-irányelv szerinti számítása folytán a szolgáltatót túlkompenzálták a közszolgáltatás nyújtásáért, valamint

| — | az Altmark-ítélet negyedik kritériumát (66) láthatóan nem tartották be, tekintettel arra, hogy a Tirrenia új szerződéssel megbízott üzletágára, és nem magára a közszolgáltatási szerződésre írtak ki pályázatot, és nem nyert bizonyítást, hogy ez lehetővé tette azon ajánlattevő kiválasztását, amely a legkevesebb költséggel tudja nyújtani a szolgáltatást a közösségnek. |
| --- | --- |

—

az Altmark-ítélet negyedik kritériumát (66) láthatóan nem tartották be, tekintettel arra, hogy a Tirrenia új szerződéssel megbízott üzletágára, és nem magára a közszolgáltatási szerződésre írtak ki pályázatot, és nem nyert bizonyítást, hogy ez lehetővé tette azon ajánlattevő kiválasztását, amely a legkevesebb költséggel tudja nyújtani a szolgáltatást a közösségnek.

66

| (146) | Ami a CIN-nek fizetett kompenzáció összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy az olasz hatóságok által átadott információk alapján úgy tűnt, hogy a CIN által a közszolgáltatási rendszerben üzemeltett útvonalakon a megbízást megelőző két évben szállított utasok száma nem haladta meg a 2011. évi ÁGÉSZ-határozatban megállapított határértéket, nevezetesen a 300 000 utast. Ugyanakkor, tekintettel az ÁGÉSZ valódi jellegével és a CIN esetleges túlkompenzációjával kapcsolatban táplált kételyeire, a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat alapján a kompenzációkat nem lehet a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. A Bizottság ezt követően a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján vizsgálta meg a támogatást, de azt állapította meg, hogy kétségei vannak a keretszabály összeegyeztethetőségi feltételeinek teljesülését illetően, és felhívta Olaszországot ezen összeegyeztethetőség igazolására. |
| --- | --- |

(146)

Ami a CIN-nek fizetett kompenzáció összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy az olasz hatóságok által átadott információk alapján úgy tűnt, hogy a CIN által a közszolgáltatási rendszerben üzemeltett útvonalakon a megbízást megelőző két évben szállított utasok száma nem haladta meg a 2011. évi ÁGÉSZ-határozatban megállapított határértéket, nevezetesen a 300 000 utast. Ugyanakkor, tekintettel az ÁGÉSZ valódi jellegével és a CIN esetleges túlkompenzációjával kapcsolatban táplált kételyeire, a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat alapján a kompenzációkat nem lehet a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. A Bizottság ezt követően a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján vizsgálta meg a támogatást, de azt állapította meg, hogy kétségei vannak a keretszabály összeegyeztethetőségi feltételeinek teljesülését illetően, és felhívta Olaszországot ezen összeegyeztethetőség igazolására.

3.5.   A kikötési elsőbbség

A kikötési elsőbbség

| (147) | A 2011. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy amennyiben a kikötési elsőbbséget nem ellentételezik, az intézkedés olyan szabályozói előny, amely nem jár állami források átruházásával, tehát nem minősülhet állami támogatásnak. Ha a kikötési elsőbbségért ellentételezést fizetnek, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy amennyiben a Tirrenia valódi ÁGÉSZ-t nyújt és ezt az elsőbbséget csak az ÁGÉSZ hatálya alá tartozó útvonalak vonatkozásában lehet igénybe venni, az nem eredményez további gazdasági előnyt, mivel szerves része az ÁGÉSZ nyújtásának. Mindazonáltal a Bizottság felkérte az olasz hatóságokat és a harmadik személyeket, hogy szolgáltassanak további információkat az intézkedésről. |
| --- | --- |

(147)

A 2011. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy amennyiben a kikötési elsőbbséget nem ellentételezik, az intézkedés olyan szabályozói előny, amely nem jár állami források átruházásával, tehát nem minősülhet állami támogatásnak. Ha a kikötési elsőbbségért ellentételezést fizetnek, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy amennyiben a Tirrenia valódi ÁGÉSZ-t nyújt és ezt az elsőbbséget csak az ÁGÉSZ hatálya alá tartozó útvonalak vonatkozásában lehet igénybe venni, az nem eredményez további gazdasági előnyt, mivel szerves része az ÁGÉSZ nyújtásának. Mindazonáltal a Bizottság felkérte az olasz hatóságokat és a harmadik személyeket, hogy szolgáltassanak további információkat az intézkedésről.

| (148) | Mivel megkérdőjelezte az ÁGÉSZ-megbízatás jogszerűségét, a Bizottság nem állapíthatta meg, hogy az intézkedés összeegyeztethető lenne a belső piaccal, ha támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(148)

Mivel megkérdőjelezte az ÁGÉSZ-megbízatás jogszerűségét, a Bizottság nem állapíthatta meg, hogy az intézkedés összeegyeztethető lenne a belső piaccal, ha támogatásnak minősülne.

3.6.   A 2010. évi törvényben megállapított intézkedések

A 2010. évi törvényben megállapított intézkedések

| (149) | A 2011. évi határozatában a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 2010. évi törvényben megállapított intézkedések a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia javára nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Ezek az intézkedések a következőket tartalmazták: 1) a hajók korszerűsítésére elkülönített források likviditási célokra történő esetleges felhasználása; 2) a privatizációs eljárással összefüggő adómentességek; 3) az FAS-források esetleges felhasználása. A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy tisztázzák, ezek az intézkedések szükségesek-e a közszolgáltatás nyújtásához, és ha igen, milyen szempontból. |
| --- | --- |

(149)

A 2011. évi határozatában a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 2010. évi törvényben megállapított intézkedések a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia javára nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Ezek az intézkedések a következőket tartalmazták: 1) a hajók korszerűsítésére elkülönített források likviditási célokra történő esetleges felhasználása; 2) a privatizációs eljárással összefüggő adómentességek; 3) az FAS-források esetleges felhasználása. A Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy tisztázzák, ezek az intézkedések szükségesek-e a közszolgáltatás nyújtásához, és ha igen, milyen szempontból.

| (150) | A Bizottság előzetes álláspontja szerint továbbá ezek az intézkedések valószínűleg a Tirrenia és a Tirrenia-csoport többi korábbi vállalata olyan költségeit csökkentő működési támogatásnak minősülnek, amelyeket ezeknek a vállalatoknak maguknak kellett volna viselniük, így ezeket az intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság előzetes álláspontja szerint továbbá ezek az intézkedések valószínűleg a Tirrenia és a Tirrenia-csoport többi korábbi vállalata olyan költségeit csökkentő működési támogatásnak minősülnek, amelyeket ezeknek a vállalatoknak maguknak kellett volna viselniük, így ezeket az intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

4.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A közszolgáltatási kötelezettségekről és a versenykörnyezetről

A közszolgáltatási kötelezettségekről és a versenykörnyezetről

| (151) | Olaszország átadott egy listát a Tirrenia által üzemeltetett azon útvonalakról, amelyek a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartoznak, ebben feltüntette a szezonális gyakoriságot és a menetrendeket, a versenykörnyezetet és a közszolgáltatási kötelezettség megállapításához vezető okokat. |
| --- | --- |

(151)

Olaszország átadott egy listát a Tirrenia által üzemeltetett azon útvonalakról, amelyek a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartoznak, ebben feltüntette a szezonális gyakoriságot és a menetrendeket, a versenykörnyezetet és a közszolgáltatási kötelezettség megállapításához vezető okokat.

| (152) | Ami a valódi ÁGÉSZ meglétét illeti, Olaszország megjegyezte, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek, amelyeket a Tirrenia és később a CIN számára előírt, garantálják a szárazföldi Olaszországot és a szigetek kikötőit összekötő, a járatsűrűség, a folyamatosság és a minőség szempontjából kielégítő szolgáltatást. E szolgáltatás hozzájárul a szigetek gazdaságának fejlődéséhez, egyúttal garantálja a szigeti közösségek alapvető mobilitási szükségleteit, biztosítva, hogy az alkotmányban előírt, a területi folytonossághoz való jogot tiszteletben tartsák. Ezzel összefüggésben Olaszország megjegyezte, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek teljes mértékben összhangban vannak az EUMSZ 174. és azt követő cikkeinek és (az Amszterdami szerződés záróokmányához mellékelt) a szigeti régiókról szóló 30. nyilatkozatnak a célkitűzéseivel. Olaszország hivatkozott az Európai Unió Bíróságának (a továbbiakban: Bíróság) ítélkezési gyakorlatára is, amely megerősíti, hogy a szigetek felé irányuló, a szigetekről kiinduló és a szigetek közötti elegendő számú menetrend szerinti hajójárat biztosításának célja jogszerű közérdekű célkitűzés (67). |
| --- | --- |

(152)

Ami a valódi ÁGÉSZ meglétét illeti, Olaszország megjegyezte, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek, amelyeket a Tirrenia és később a CIN számára előírt, garantálják a szárazföldi Olaszországot és a szigetek kikötőit összekötő, a járatsűrűség, a folyamatosság és a minőség szempontjából kielégítő szolgáltatást. E szolgáltatás hozzájárul a szigetek gazdaságának fejlődéséhez, egyúttal garantálja a szigeti közösségek alapvető mobilitási szükségleteit, biztosítva, hogy az alkotmányban előírt, a területi folytonossághoz való jogot tiszteletben tartsák. Ezzel összefüggésben Olaszország megjegyezte, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek teljes mértékben összhangban vannak az EUMSZ 174. és azt követő cikkeinek és (az Amszterdami szerződés záróokmányához mellékelt) a szigeti régiókról szóló 30. nyilatkozatnak a célkitűzéseivel. Olaszország hivatkozott az Európai Unió Bíróságának (a továbbiakban: Bíróság) ítélkezési gyakorlatára is, amely megerősíti, hogy a szigetek felé irányuló, a szigetekről kiinduló és a szigetek közötti elegendő számú menetrend szerinti hajójárat biztosításának célja jogszerű közérdekű célkitűzés (67).

67

| (153) | Olaszország azt állította, hogy a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alatt álló vállalatok, illetve az üzleti tevékenységüket szabadon folytató vállalatok által nyújtott szolgáltatások nem teljesen hasonlóak. Különösen az előbbiek által nyújtott szolgáltatások járatsűrűsége, folyamatossága és minősége teljes mértékben garantált a szerződésekben megállapított egyértelmű kötelezettségek miatt, míg az utóbbi szolgáltatások kizárólag a befektetés megtérülésének a szolgáltató általi kiszámításától függnek. E tekintetben Olaszország a La Maddalena–Palau útvonalat hozta fel példának, amelynek esetében az Enemar, amely az útvonalat kereskedelmi feltételekkel üzemeltette, úgy döntött, hogy megszünteti a szolgáltatást előzetes értesítés nélkül. A Saremar ezzel szemben, amely ezt az útvonalat közszolgáltatási szerződés értelmében látta el, köteles volt a szolgáltatást folytatni, és így ténylegesen biztosította a területi folytonosságot. Olaszország a Go In Sardinia magánszolgáltatóra is hivatkozott, amely pénzügyi nehézségek miatt váratlanul megszüntette a szolgáltatást 2014 augusztusában. Ezzel nehézséget okozott többezer utasnak, akik már megváltották a jegyüket és a Tirrenia beavatkozása nélkül nem érték volna el a célállomást. |
| --- | --- |

(153)

Olaszország azt állította, hogy a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alatt álló vállalatok, illetve az üzleti tevékenységüket szabadon folytató vállalatok által nyújtott szolgáltatások nem teljesen hasonlóak. Különösen az előbbiek által nyújtott szolgáltatások járatsűrűsége, folyamatossága és minősége teljes mértékben garantált a szerződésekben megállapított egyértelmű kötelezettségek miatt, míg az utóbbi szolgáltatások kizárólag a befektetés megtérülésének a szolgáltató általi kiszámításától függnek. E tekintetben Olaszország a La Maddalena–Palau útvonalat hozta fel példának, amelynek esetében az Enemar, amely az útvonalat kereskedelmi feltételekkel üzemeltette, úgy döntött, hogy megszünteti a szolgáltatást előzetes értesítés nélkül. A Saremar ezzel szemben, amely ezt az útvonalat közszolgáltatási szerződés értelmében látta el, köteles volt a szolgáltatást folytatni, és így ténylegesen biztosította a területi folytonosságot. Olaszország a Go In Sardinia magánszolgáltatóra is hivatkozott, amely pénzügyi nehézségek miatt váratlanul megszüntette a szolgáltatást 2014 augusztusában. Ezzel nehézséget okozott többezer utasnak, akik már megváltották a jegyüket és a Tirrenia beavatkozása nélkül nem érték volna el a célállomást.

4.2.   A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás potenciálisan jogellenes meghosszabbításáról

A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás potenciálisan jogellenes meghosszabbításáról

| (154) | Az olasz hatóságok emlékeztettek arra, hogy 2011. május 16-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a Tirrenia és a Siremar üzletág értékesítésének lezárultát követően, az ezen értékesítésekből befolyó pénzeszközök felhasználásával fizetné vissza az állami kezességvállalással biztosított kölcsönöket (68). Tekintettel arra, hogy 2011. július 25-én a CIN aláírta a Tirrenia értékesítéséről szóló szerződést, mind az olasz hatóságok, mind a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia jogszerűen hitték azt, hogy a támogatást a 2011. augusztus 28-i határidőig vissza lehet fizetni. |
| --- | --- |

(154)

Az olasz hatóságok emlékeztettek arra, hogy 2011. május 16-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a Tirrenia és a Siremar üzletág értékesítésének lezárultát követően, az ezen értékesítésekből befolyó pénzeszközök felhasználásával fizetné vissza az állami kezességvállalással biztosított kölcsönöket (68). Tekintettel arra, hogy 2011. július 25-én a CIN aláírta a Tirrenia értékesítéséről szóló szerződést, mind az olasz hatóságok, mind a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia jogszerűen hitték azt, hogy a támogatást a 2011. augusztus 28-i határidőig vissza lehet fizetni.

68

| (155) | Olaszország hangsúlyozta, hogy a későbbi események váratlanul késleltették a Tirrenia és a Siremar üzletágak értékesítésének lezárulását. Ennek eredményeként a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniának a tervezettnél jóval hosszabb ideig és a kapcsolódó költségek viselése mellett folytatnia kellett a szolgáltatást. Olaszország szerint a Tirrenia felszámolási terve jóval a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított hat hónapos határidő lejárta előtt elérhető volt a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia weboldalán. Olaszország hozzátette, hogy a Bizottságot mindig naprakész információval látták el a privatizációs eljárás előrehaladásáról. A Tirrenia és a Siremar teljes tartozásának összegét kamattal együtt mindössze 48 nappal azt követően visszafizették az állam részére, hogy a CIN kifizette a Tirrenia üzletága árának első részletét. |
| --- | --- |

(155)

Olaszország hangsúlyozta, hogy a későbbi események váratlanul késleltették a Tirrenia és a Siremar üzletágak értékesítésének lezárulását. Ennek eredményeként a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniának a tervezettnél jóval hosszabb ideig és a kapcsolódó költségek viselése mellett folytatnia kellett a szolgáltatást. Olaszország szerint a Tirrenia felszámolási terve jóval a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított hat hónapos határidő lejárta előtt elérhető volt a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia weboldalán. Olaszország hozzátette, hogy a Bizottságot mindig naprakész információval látták el a privatizációs eljárás előrehaladásáról. A Tirrenia és a Siremar teljes tartozásának összegét kamattal együtt mindössze 48 nappal azt követően visszafizették az állam részére, hogy a CIN kifizette a Tirrenia üzletága árának első részletét.

4.3.   A Tirrenia üzletágának privatizációjáról

A Tirrenia üzletágának privatizációjáról

4.3.1.   Az eljárás átlátható és megkülönböztetésmentes jellegéről

Az eljárás átlátható és megkülönböztetésmentes jellegéről

| (156) | Olaszország hangsúlyozta, hogy ezt az eljárást a Marzano-törvénnyel teljes összhangban folytatták le. Jóllehet az említett törvény hivatkozik annak lehetőségére, hogy a vevőt magántárgyalások útján határozzák meg, ez nem zárja ki a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás elvének tiszteletben tartását. Emellett ebben az esetben az átlátható és megkülönböztetésmentes versenyeljárást kifejezetten előíró más jogi rendelkezések kizárják a magántárgyalások lehetőségét. Közelebbről, a 2010. évi törvény 1. cikke (5-bis) bekezdésének b) pontja megköveteli a rendkívüli biztostól, hogy az eljárásokat „a rendkívüli igazgatási eljárás keretében lehetséges legrövidebb időre [korlátozza], egyúttal tartsa be az értékesítés tekintetében előírt versenyen alapuló, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás elvét”. |
| --- | --- |

(156)

Olaszország hangsúlyozta, hogy ezt az eljárást a Marzano-törvénnyel teljes összhangban folytatták le. Jóllehet az említett törvény hivatkozik annak lehetőségére, hogy a vevőt magántárgyalások útján határozzák meg, ez nem zárja ki a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás elvének tiszteletben tartását. Emellett ebben az esetben az átlátható és megkülönböztetésmentes versenyeljárást kifejezetten előíró más jogi rendelkezések kizárják a magántárgyalások lehetőségét. Közelebbről, a 2010. évi törvény 1. cikke (5-bis) bekezdésének b) pontja megköveteli a rendkívüli biztostól, hogy az eljárásokat „a rendkívüli igazgatási eljárás keretében lehetséges legrövidebb időre [korlátozza], egyúttal tartsa be az értékesítés tekintetében előírt versenyen alapuló, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás elvét”.

a rendkívüli igazgatási eljárás keretében lehetséges legrövidebb időre [korlátozza], egyúttal tartsa be az értékesítés tekintetében előírt versenyen alapuló, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás elvét

| (157) | A 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkének (4-quater) bekezdésében előírt eljárás Olaszország szerint további garanciákat adott az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség szempontjából, különös tekintettel az értékesítésre felkínált üzleti egység piaci árának független szakértő általi megállapítására, és az ár szempontjából legelőnyösebb ajánlat kiválasztására. |
| --- | --- |

(157)

A 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkének (4-quater) bekezdésében előírt eljárás Olaszország szerint további garanciákat adott az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség szempontjából, különös tekintettel az értékesítésre felkínált üzleti egység piaci árának független szakértő általi megállapítására, és az ár szempontjából legelőnyösebb ajánlat kiválasztására.

| (158) | Olaszország azt állította, hogy minden fél egyenlő mértékben fért hozzá az értékesítésre felkínált eszközök egyértelmű beazonosítása és az ajánlattétel tekintetében szükséges minden információhoz. Az értékesítés a közszolgáltatás nyújtásával összefüggő eszközökre és szerződéses jogviszonyokra korlátozódott, a következőképpen:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához szükséges hajók és kiegészítő berendezések; |
| --- | --- | --- |

(158)

Olaszország azt állította, hogy minden fél egyenlő mértékben fért hozzá az értékesítésre felkínált eszközök egyértelmű beazonosítása és az ajánlattétel tekintetében szükséges minden információhoz. Az értékesítés a közszolgáltatás nyújtásával összefüggő eszközökre és szerződéses jogviszonyokra korlátozódott, a következőképpen:

a)

a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához szükséges hajók és kiegészítő berendezések;

| b) | a szokásos üzletmenethez szükséges szolgáltatások stratégiai beszállítóival kötött szerződések; |
| --- | --- |

b)

a szokásos üzletmenethez szükséges szolgáltatások stratégiai beszállítóival kötött szerződések;

| c) | a flotta személyzeti táblázata alapján a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges személyzet újrafoglalkoztatására irányuló ajánlattétel jogi kötelezettsége (részletesebben lásd a (160) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

c)

a flotta személyzeti táblázata alapján a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges személyzet újrafoglalkoztatására irányuló ajánlattétel jogi kötelezettsége (részletesebben lásd a (160) preambulumbekezdést).

| (159) | Olaszország azt is pontosította, hogy a Tirrenia hat hajóját, amelyre nem volt szükség a közszolgáltatás ellátásához, külön értékesítési eljárásban adták el. Külön értékesítés eljárást indítottak emellett a Tirrenia tulajdonát képező ingatlanok és műtárgyak eladására is. Ezeket az eszközöket tehát nem vonták a Tirrenia üzletágára kiírt pályázat hatálya alá (lásd még a 4.3.2. szakaszt). |
| --- | --- |

(159)

Olaszország azt is pontosította, hogy a Tirrenia hat hajóját, amelyre nem volt szükség a közszolgáltatás ellátásához, külön értékesítési eljárásban adták el. Külön értékesítés eljárást indítottak emellett a Tirrenia tulajdonát képező ingatlanok és műtárgyak eladására is. Ezeket az eszközöket tehát nem vonták a Tirrenia üzletágára kiírt pályázat hatálya alá (lásd még a 4.3.2. szakaszt).

| (160) | Ami konkrétabban a foglalkoztatási szint fenntartásának kötelezettségét illeti, Olaszország hangsúlyozta, hogy a Tirrenia és a Siremar üzletágának értékesítése nem tartozik a polgári törvénykönyv 2112. cikknek hatálya alá, így nem kerül sor a (meglévő szerződéssel rendelkező) személyzet nyertes ajánlattevő általi automatikus átvételére. A nyertes ajánlattevőt terhelő egyetlen jogszabályi kötelezettség az volt, hogy újrafoglalkoztassa az eladó személyzetét (új munkaszerződések alapján), és két évig tartsa fenn a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében előírt foglalkoztatási szintet, amely vonatkozik minden, rendkívüli igazgatás alatt álló nagyvállalatra. Ez ugyanakkor nem jelentette azt, hogy a Tirrenia alkalmazottait a vevő automatikusan átveszi. Továbbá ez a kötelezettség csak arra a személyzetre korlátozódott, akik az üzleti terv és az üzletághoz tartozó hajók személyzeti táblázata szerint alapvetőnek tekinthetők a közszolgáltatás folyamatos üzemeltetéséhez. |
| --- | --- |

(160)

Ami konkrétabban a foglalkoztatási szint fenntartásának kötelezettségét illeti, Olaszország hangsúlyozta, hogy a Tirrenia és a Siremar üzletágának értékesítése nem tartozik a polgári törvénykönyv 2112. cikknek hatálya alá, így nem kerül sor a (meglévő szerződéssel rendelkező) személyzet nyertes ajánlattevő általi automatikus átvételére. A nyertes ajánlattevőt terhelő egyetlen jogszabályi kötelezettség az volt, hogy újrafoglalkoztassa az eladó személyzetét (új munkaszerződések alapján), és két évig tartsa fenn a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében előírt foglalkoztatási szintet, amely vonatkozik minden, rendkívüli igazgatás alatt álló nagyvállalatra. Ez ugyanakkor nem jelentette azt, hogy a Tirrenia alkalmazottait a vevő automatikusan átveszi. Továbbá ez a kötelezettség csak arra a személyzetre korlátozódott, akik az üzleti terv és az üzletághoz tartozó hajók személyzeti táblázata szerint alapvetőnek tekinthetők a közszolgáltatás folyamatos üzemeltetéséhez.

| (161) | Olaszország azt állította, hogy e kötelezettséget, amelyet az általános belföldi jog állapít meg, és amely az üzleti tevékenység folytatásának és a közszolgáltatás teljesítésének biztosítására szolgál, ugyanilyen feltételekkel rótta volna ki egy magáneladó is. |
| --- | --- |

(161)

Olaszország azt állította, hogy e kötelezettséget, amelyet az általános belföldi jog állapít meg, és amely az üzleti tevékenység folytatásának és a közszolgáltatás teljesítésének biztosítására szolgál, ugyanilyen feltételekkel rótta volna ki egy magáneladó is.

| (162) | Miután a részvételi szándék kifejezésére való felhívást olaszul és angolul közzétették a Tirrenia weboldalán és számos más nemzeti és nemzetközi újságban és szakmai weboldalon, 21 részvételi szándék érkezett be olasz, európai és nem európai gazdálkodó egységektől. Olaszország úgy vélte, ez azt igazolja, hogy a felhívás tartalma lehetővé tette az értékesítés tárgyának és a követendő eljárás jellegének egyértelmű azonosítását, ezzel egyidejűleg óvta a bizalmas üzleti adatokat (elsődlegesen a lehetséges vevők érdekeinek védelme céljából). Az átvilágítási szakaszban ezután a gazdálkodó egységek részletes tájékoztatást kaptak többek között az értékesítésre felkínált konkrét eszközökről, az üzleti tervről és az új szerződés tervezetéről (lásd a (72) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(162)

Miután a részvételi szándék kifejezésére való felhívást olaszul és angolul közzétették a Tirrenia weboldalán és számos más nemzeti és nemzetközi újságban és szakmai weboldalon, 21 részvételi szándék érkezett be olasz, európai és nem európai gazdálkodó egységektől. Olaszország úgy vélte, ez azt igazolja, hogy a felhívás tartalma lehetővé tette az értékesítés tárgyának és a követendő eljárás jellegének egyértelmű azonosítását, ezzel egyidejűleg óvta a bizalmas üzleti adatokat (elsődlegesen a lehetséges vevők érdekeinek védelme céljából). Az átvilágítási szakaszban ezután a gazdálkodó egységek részletes tájékoztatást kaptak többek között az értékesítésre felkínált konkrét eszközökről, az üzleti tervről és az új szerződés tervezetéről (lásd a (72) preambulumbekezdést).

| (163) | Olaszország tehát azt állította, hogy a Tirrenia üzletágának felvásárlása iránt érdeklődő minden gazdálkodó egységet átláthatóan és megkülönböztetésmentesen tájékoztattak ahhoz, hogy a tények teljes körű ismeretén alapuló vételi ajánlatot tudjanak tenni. |
| --- | --- |

(163)

Olaszország tehát azt állította, hogy a Tirrenia üzletágának felvásárlása iránt érdeklődő minden gazdálkodó egységet átláthatóan és megkülönböztetésmentesen tájékoztattak ahhoz, hogy a tények teljes körű ismeretén alapuló vételi ajánlatot tudjanak tenni.

4.3.2.   A Tirrenia üzletágába nem tartozó eszközök értékesítéséről

A Tirrenia üzletágába nem tartozó eszközök értékesítéséről

| (164) | Olaszország kifejtette, hogy a rendkívüli biztos független, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázatot írt ki a hat hajó értékesítésére (69), amelyekre a Tirreniának nem volt szüksége a közszolgáltatás üzemeltetéséhez. 2010. december 10-én a részvételi szándék kifejezésére való felhívást közzétették nemzeti és nemzetközi újságokban és néhány szakmai kiadványban. A kétszer is meghosszabbított határidő lejártakor csak szétbontásra érkezett be ajánlat az öt úgynevezett gyors komp tekintetében. Ugyanakkor a Domiziana motorhajóra kiírt eljárás határidejének lejártakor két ajánlatot is befogadtak az említett hajó kereskedelemi (azaz hajózási) célú megvásárlására. Kísérletet tettek magasabb ajánlat elérésére (mind a két eredeti ajánlattevőtől, mind potenciális további ajánlattevőktől), de nem érkezett be ilyen ajánlat. A szerződést tehát annak az ajánlattevőnek ítéleték oda, amelyik a legmagasabb ajánlatot tette. |
| --- | --- |

(164)

Olaszország kifejtette, hogy a rendkívüli biztos független, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázatot írt ki a hat hajó értékesítésére (69), amelyekre a Tirreniának nem volt szüksége a közszolgáltatás üzemeltetéséhez. 2010. december 10-én a részvételi szándék kifejezésére való felhívást közzétették nemzeti és nemzetközi újságokban és néhány szakmai kiadványban. A kétszer is meghosszabbított határidő lejártakor csak szétbontásra érkezett be ajánlat az öt úgynevezett gyors komp tekintetében. Ugyanakkor a Domiziana motorhajóra kiírt eljárás határidejének lejártakor két ajánlatot is befogadtak az említett hajó kereskedelemi (azaz hajózási) célú megvásárlására. Kísérletet tettek magasabb ajánlat elérésére (mind a két eredeti ajánlattevőtől, mind potenciális további ajánlattevőktől), de nem érkezett be ilyen ajánlat. A szerződést tehát annak az ajánlattevőnek ítéleték oda, amelyik a legmagasabb ajánlatot tette.

69

| (165) | Olaszország azt is jelezte, hogy a Tirrenia tulajdonában álló több ingatlant független, különálló pályázatok útján tervezték értékesíteni, mivel ezekre az ingatlanokra nem volt szükség a közszolgáltatás ellátásához, ezért nem képezték a Tirrenia üzletágának részét. Olaszország hivatkozott a velencei Palazzo Molin eladására, hogy bemutassa azokat a biztosítékokat, amelyek garantálják, hogy a legmagasabb eladási árat lehet elérni (például azzal, hogy független szakértő állapítja meg az ingatlan értékét, és hogy felkérik az ajánlattevőket ajánlatuk emelésére). Végezetül Olaszország kifejtette, hogy a Tirrenia műtárgygyűjteményét külön nyilvános aukción értékesítik, egy nagyobb aukciósház közreműködésével. |
| --- | --- |

(165)

Olaszország azt is jelezte, hogy a Tirrenia tulajdonában álló több ingatlant független, különálló pályázatok útján tervezték értékesíteni, mivel ezekre az ingatlanokra nem volt szükség a közszolgáltatás ellátásához, ezért nem képezték a Tirrenia üzletágának részét. Olaszország hivatkozott a velencei Palazzo Molin eladására, hogy bemutassa azokat a biztosítékokat, amelyek garantálják, hogy a legmagasabb eladási árat lehet elérni (például azzal, hogy független szakértő állapítja meg az ingatlan értékét, és hogy felkérik az ajánlattevőket ajánlatuk emelésére). Végezetül Olaszország kifejtette, hogy a Tirrenia műtárgygyűjteményét külön nyilvános aukción értékesítik, egy nagyobb aukciósház közreműködésével.

4.3.3.   A Tirrenia üzletága eszközeinek az új szerződéssel csomagban történő értékesítéséről

A Tirrenia üzletága eszközeinek az új szerződéssel csomagban történő értékesítéséről

| (166) | Olaszország először is azzal érvelt, hogy az eszközöknek a közszolgáltatási kötelezettséggel való megbízással egy csomagban történő privatizációjával kapcsolatos döntést azzal a céllal hozták meg, hogy gondoskodjanak a tengeri kabotázságazat zökkenőmentes liberalizációjáról. Olaszország megemlíti, hogy ezt a stratégiát előzetesen megvitatták a Bizottsággal (lásd a 2.4. szakaszt), és a Bizottság azt elvben összeegyeztethetőnek ítélte a tengeri kabotázsról szóló rendelettel. |
| --- | --- |

(166)

Olaszország először is azzal érvelt, hogy az eszközöknek a közszolgáltatási kötelezettséggel való megbízással egy csomagban történő privatizációjával kapcsolatos döntést azzal a céllal hozták meg, hogy gondoskodjanak a tengeri kabotázságazat zökkenőmentes liberalizációjáról. Olaszország megemlíti, hogy ezt a stratégiát előzetesen megvitatták a Bizottsággal (lásd a 2.4. szakaszt), és a Bizottság azt elvben összeegyeztethetőnek ítélte a tengeri kabotázsról szóló rendelettel.

| (167) | Emellett Olaszország úgy vélte, hogy tekintettel az akkor uralkodó piaci viszonyokra, helyénvaló volt a Tirrenia üzletágának eszközeit egy új szerződéssel egy csomagban értékesíteni. A recesszióval és a tengeri szállítási ágazat iránti kereslet jelentős csökkenésével jellemzett időszakban a Tirrenia üzletágába tartozó flottának az új szerződésben megállapított közszolgáltatási útvonalakon való üzemeltetése életképes üzleti lehetőségnek minősült, és nem olyan tényezőnek, amely lenyomná a Tirrenia üzletágának piaci értékét. Olaszország tehát úgy véli, hogy ez nem befolyásolhatta hátrányosan a közbeszerzési eljárást, sem az eredményül adódód árat. |
| --- | --- |

(167)

Emellett Olaszország úgy vélte, hogy tekintettel az akkor uralkodó piaci viszonyokra, helyénvaló volt a Tirrenia üzletágának eszközeit egy új szerződéssel egy csomagban értékesíteni. A recesszióval és a tengeri szállítási ágazat iránti kereslet jelentős csökkenésével jellemzett időszakban a Tirrenia üzletágába tartozó flottának az új szerződésben megállapított közszolgáltatási útvonalakon való üzemeltetése életképes üzleti lehetőségnek minősült, és nem olyan tényezőnek, amely lenyomná a Tirrenia üzletágának piaci értékét. Olaszország tehát úgy véli, hogy ez nem befolyásolhatta hátrányosan a közbeszerzési eljárást, sem az eredményül adódód árat.

| (168) | E tekintetben Olaszország emlékeztett arra, hogy a Tirrenia üzletágába fel nem vett hat hajóból (lásd a (164) preambulumbekezdést) ötöt szétbontási célokra kellett eladni. Olaszország úgy ítéli meg a tengeri szállítási piac összetettségének és az akkori gazdasági visszaesésnek a fényében, hogy nem lehetett jobb árat elérni a vállalat eszközeiért, akkor sem, ha a közbeszerzési eljárást megismételték volna, vagy ha az eszközöket nem az új szerződéssel egy csomagban értékesítették volna. Végül Olaszország hivatkozik a Tirrenia üzletágának egyik potenciális ajánlattevője által egy európai összefonódás-jóváhagyási eljárással összefüggésben tett észrevételére. Konkrétabban az említett ajánlattevő jelezte, hogy az Olaszország által kijelölt független szakértő megállapítása szerinti minimálár valójában túl magas. |
| --- | --- |

(168)

E tekintetben Olaszország emlékeztett arra, hogy a Tirrenia üzletágába fel nem vett hat hajóból (lásd a (164) preambulumbekezdést) ötöt szétbontási célokra kellett eladni. Olaszország úgy ítéli meg a tengeri szállítási piac összetettségének és az akkori gazdasági visszaesésnek a fényében, hogy nem lehetett jobb árat elérni a vállalat eszközeiért, akkor sem, ha a közbeszerzési eljárást megismételték volna, vagy ha az eszközöket nem az új szerződéssel egy csomagban értékesítették volna. Végül Olaszország hivatkozik a Tirrenia üzletágának egyik potenciális ajánlattevője által egy európai összefonódás-jóváhagyási eljárással összefüggésben tett észrevételére. Konkrétabban az említett ajánlattevő jelezte, hogy az Olaszország által kijelölt független szakértő megállapítása szerinti minimálár valójában túl magas.

4.3.4.   A független szakértő kijelöléséről

A független szakértő kijelöléséről

| (169) | Olaszország azt állította, hogy 2010. december 16-án a Tirrenia-csoport felé kitettséggel nem rendelkező öt vezető pénzügyi intézményt kértek fel arra, hogy tegyenek ajánlatot a Tirrenia üzletága értekének megállapítására. Egyik intézmény sem tett ajánlatot a megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(169)

Olaszország azt állította, hogy 2010. december 16-án a Tirrenia-csoport felé kitettséggel nem rendelkező öt vezető pénzügyi intézményt kértek fel arra, hogy tegyenek ajánlatot a Tirrenia üzletága értekének megállapítására. Egyik intézmény sem tett ajánlatot a megállapított határidőn belül.

| (170) | A Banca Profilo később érdeklődését fejezte ki a független tanácsadói feladat ellátása iránt, a kiválasztási eljárásban megállapítotthoz hasonló feltételekkel. 2011. február 4-i rendeletével a miniszter a Banca Profilót határozta meg független szakértőként a Tirrenia és a Siremar üzletága piaci értékének felmérése céljából. |
| --- | --- |

(170)

A Banca Profilo később érdeklődését fejezte ki a független tanácsadói feladat ellátása iránt, a kiválasztási eljárásban megállapítotthoz hasonló feltételekkel. 2011. február 4-i rendeletével a miniszter a Banca Profilót határozta meg független szakértőként a Tirrenia és a Siremar üzletága piaci értékének felmérése céljából.

4.3.5.   Az odaítélési feltételekről

Az odaítélési feltételekről

| (171) | Olaszország hangsúlyozta, hogy 2011. február 2-án a rendkívüli biztos levelet küldött az eljárásról az érdeklődő gazdálkodó egységeknek, amelyben egyértelműen meghatározta az odaítélési feltételeket. Ebben a levélben kifejtették az értékesítési folyamatra alkalmazandó jogszabályokat, és pontosították, hogy az eladási ár nem lehet alacsonyabb a független szakértő által megállapított értéknél, míg a javasolt üzleti tervnek összhangban kell lennie az új szerződésben foglalt közszolgáltatási kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

(171)

Olaszország hangsúlyozta, hogy 2011. február 2-án a rendkívüli biztos levelet küldött az eljárásról az érdeklődő gazdálkodó egységeknek, amelyben egyértelműen meghatározta az odaítélési feltételeket. Ebben a levélben kifejtették az értékesítési folyamatra alkalmazandó jogszabályokat, és pontosították, hogy az eladási ár nem lehet alacsonyabb a független szakértő által megállapított értéknél, míg a javasolt üzleti tervnek összhangban kell lennie az új szerződésben foglalt közszolgáltatási kötelezettségekkel.

| (172) | Olaszország azt is megerősítette, hogy több ajánlat esetén az odaítélési feltétel a legmagasabb ár volt, amint azt az eljárásra alkalmazandó konkrét szabályok is meghatározták. |
| --- | --- |

(172)

Olaszország azt is megerősítette, hogy több ajánlat esetén az odaítélési feltétel a legmagasabb ár volt, amint azt az eljárásra alkalmazandó konkrét szabályok is meghatározták.

4.3.6.   Az Ecorys-jelentésről

Az Ecorys-jelentésről

| (173) | A vizsgálat során a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy tegyen észrevételt (lásd a (8) preambulumbekezdést) a Bizottság által kiválasztott független tanácsadó (Ecorys) megállapításaira. Olaszország egyetértett az Ecorys azon következtetéseivel, hogy sem a privatizációnak és az új szerződés odaítélésének összekapcsolása, sem a munkaerőre vonatkozó feltétel nem csökkentette a Tirrenia üzletágának piaci értékét. |
| --- | --- |

(173)

A vizsgálat során a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy tegyen észrevételt (lásd a (8) preambulumbekezdést) a Bizottság által kiválasztott független tanácsadó (Ecorys) megállapításaira. Olaszország egyetértett az Ecorys azon következtetéseivel, hogy sem a privatizációnak és az új szerződés odaítélésének összekapcsolása, sem a munkaerőre vonatkozó feltétel nem csökkentette a Tirrenia üzletágának piaci értékét.

| (174) | A fent említett összekapcsolás tekintetében Olaszország az Ecorys több kijelentésére hivatkozott, ideértve azt a megfontolást is, hogy az értékesítés időpontjában a közszolgáltatási rendszerbe tartozó eszközök (az eszközök privatizációjának és az új szerződésnek az összekapcsolása útján történő) értékesítésének egyetlen életképes alternatívája a Tirrenia üzletágának felszámolása volt. Olaszország azt is megismételte, hogy a kompágazat válsága idején, amelyet a kereslet jelentős visszaesése jellemzett, a Tirrenia üzletágába tartozó flottának az új szerződésben megállapított közszolgáltatási útvonalakon való üzemeltetése életképes üzleti lehetőségnek minősült, és nem olyan tényezőnek, amely valószínűleg lenyomja a Tirrenia üzletágának piaci értékét. Emellett Olaszország emlékeztetett arra, hogy a Tirrenia üzletágába nem tartozó hat hajóból ötöt csak szétbontási célokra lehetett eladni (lásd a (168) preambulumbekezdést). Végül Olaszország azt állította, hogy a közbeszerzési eljárásból eredő tényleges árra, az üzemanyagárak szintjére és a rossz gazdasági körülményekre tekintettel nem lehetett volna többre értékelni a vállalat eszközeit, akkor sem, ha a közbeszerzési eljárást megismételték volna, vagy ha az értékesítésre felkínált eszközök köre módosult volna. |
| --- | --- |

(174)

A fent említett összekapcsolás tekintetében Olaszország az Ecorys több kijelentésére hivatkozott, ideértve azt a megfontolást is, hogy az értékesítés időpontjában a közszolgáltatási rendszerbe tartozó eszközök (az eszközök privatizációjának és az új szerződésnek az összekapcsolása útján történő) értékesítésének egyetlen életképes alternatívája a Tirrenia üzletágának felszámolása volt. Olaszország azt is megismételte, hogy a kompágazat válsága idején, amelyet a kereslet jelentős visszaesése jellemzett, a Tirrenia üzletágába tartozó flottának az új szerződésben megállapított közszolgáltatási útvonalakon való üzemeltetése életképes üzleti lehetőségnek minősült, és nem olyan tényezőnek, amely valószínűleg lenyomja a Tirrenia üzletágának piaci értékét. Emellett Olaszország emlékeztetett arra, hogy a Tirrenia üzletágába nem tartozó hat hajóból ötöt csak szétbontási célokra lehetett eladni (lásd a (168) preambulumbekezdést). Végül Olaszország azt állította, hogy a közbeszerzési eljárásból eredő tényleges árra, az üzemanyagárak szintjére és a rossz gazdasági körülményekre tekintettel nem lehetett volna többre értékelni a vállalat eszközeit, akkor sem, ha a közbeszerzési eljárást megismételték volna, vagy ha az értékesítésre felkínált eszközök köre módosult volna.

| (175) | A munkaerővel kapcsolatos feltételek tekintetében Olaszország kiemelte az Ecorys azon következtetését, hogy semmi nem igazolja, hogy e feltételek jelentős hatást gyakoroltak volna a Tirrenia üzletágának értékére. Olaszország emellett emlékeztetett arra, hogy ez a feltétel a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdéséből ered, és csak azokra a munkavállalókra vonatkozik, akikre az érintett üzleti tevékenység üzemeltetésének biztosítása érdekében szükség van, összhangban a flottaszemélyzeti táblázatokkal. A flottaszemélyzeti táblázatok i. megállapítják a hajó üzemeltetéséhez szükséges legénység képzettségi és számszerű összetételét a tengerbiztonsági jogszabályokkal összhangban; ii. miniszteri rendelet határozza meg őket; és iii. olyan bizottság készíti el, amelyben konzultatív szerepet töltenek be a munkavállalók és hajótulajdonosok képviselői. Adott hajó évi 365 napon át közlekedhet, és a hajó legénységének felváltva kell időt tölteni a fedélzeten és a parton. Következésképpen a Tirrenia üzletága működőképességének biztosításához szükség munkaerőszint meghatározásakor a minimális munkaerőszintnek tartalmaznia kell a személyzeti táblázatban szereplő legénység plusz a tartalékszemélyzet létszámát. A Tirrenia üzletága új tulajdonosának a munkaerőre vonatkozó bármilyen feltételtől függetlenül tiszteletben kellett volna tartania ezt a minimális munkaerőszintet. Emellett Olaszország hozzátette, hogy míg a Tirrenia üzletága vevőjének állást kellett kínálnia minden olyan munkavállaló számára, akire a közszolgáltatás ellátásának biztosításához szükség volt, ehhez a korábban hatályos munkaszerződésektől különálló munkaszerződéseket kellett kötnie (70). |
| --- | --- |

(175)

A munkaerővel kapcsolatos feltételek tekintetében Olaszország kiemelte az Ecorys azon következtetését, hogy semmi nem igazolja, hogy e feltételek jelentős hatást gyakoroltak volna a Tirrenia üzletágának értékére. Olaszország emellett emlékeztetett arra, hogy ez a feltétel a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdéséből ered, és csak azokra a munkavállalókra vonatkozik, akikre az érintett üzleti tevékenység üzemeltetésének biztosítása érdekében szükség van, összhangban a flottaszemélyzeti táblázatokkal. A flottaszemélyzeti táblázatok i. megállapítják a hajó üzemeltetéséhez szükséges legénység képzettségi és számszerű összetételét a tengerbiztonsági jogszabályokkal összhangban; ii. miniszteri rendelet határozza meg őket; és iii. olyan bizottság készíti el, amelyben konzultatív szerepet töltenek be a munkavállalók és hajótulajdonosok képviselői. Adott hajó évi 365 napon át közlekedhet, és a hajó legénységének felváltva kell időt tölteni a fedélzeten és a parton. Következésképpen a Tirrenia üzletága működőképességének biztosításához szükség munkaerőszint meghatározásakor a minimális munkaerőszintnek tartalmaznia kell a személyzeti táblázatban szereplő legénység plusz a tartalékszemélyzet létszámát. A Tirrenia üzletága új tulajdonosának a munkaerőre vonatkozó bármilyen feltételtől függetlenül tiszteletben kellett volna tartania ezt a minimális munkaerőszintet. Emellett Olaszország hozzátette, hogy míg a Tirrenia üzletága vevőjének állást kellett kínálnia minden olyan munkavállaló számára, akire a közszolgáltatás ellátásának biztosításához szükség volt, ehhez a korábban hatályos munkaszerződésektől különálló munkaszerződéseket kellett kötnie (70).

70

| (176) | Az Ecorys-jelentés megállapította, hogy a Tirrenia üzletágának becsült értéke megközelítőleg 7,8 %-kal lehetett magasabb, mint az olasz hatóságok által kijelölt szakértő, a Banca Profilo által előterjesztett érték. Olaszország úgy vélte, hogy e különbség megmagyarázható, mivel mindkét szakértőnek több műszaki paraméterre vonatkozóan előrejelzésekre kellett támaszkodnia, és ezen előrejelzésekben jellegüknél fogva van némi eltérési tűréshatár. Az olasz hatóságok benyújtottak egy, a Banca Profilo által készített ellenértékelést, amely részletesen megmagyarázza az Ecorys-jelentéshez viszonyított különbségeket (71). Olaszország úgy vélte, hogy ez az ellenértékelés megbízható és tárgyilagos indokokkal szolgál a két értékmegállapítás közötti különbséget illetően. A Banca Profilo azt állította, hogy az ő feltevései konzervatívabbak voltak (72), mint az Ecoryséi, és jobban tükrözték a vizsgált helyzetet. |
| --- | --- |

(176)

Az Ecorys-jelentés megállapította, hogy a Tirrenia üzletágának becsült értéke megközelítőleg 7,8 %-kal lehetett magasabb, mint az olasz hatóságok által kijelölt szakértő, a Banca Profilo által előterjesztett érték. Olaszország úgy vélte, hogy e különbség megmagyarázható, mivel mindkét szakértőnek több műszaki paraméterre vonatkozóan előrejelzésekre kellett támaszkodnia, és ezen előrejelzésekben jellegüknél fogva van némi eltérési tűréshatár. Az olasz hatóságok benyújtottak egy, a Banca Profilo által készített ellenértékelést, amely részletesen megmagyarázza az Ecorys-jelentéshez viszonyított különbségeket (71). Olaszország úgy vélte, hogy ez az ellenértékelés megbízható és tárgyilagos indokokkal szolgál a két értékmegállapítás közötti különbséget illetően. A Banca Profilo azt állította, hogy az ő feltevései konzervatívabbak voltak (72), mint az Ecoryséi, és jobban tükrözték a vizsgált helyzetet.

71

72

| (177) | Olaszország emellett rámutatott arra, hogy a Tirrenia üzletága feletti tulajdonjog átruházására a mind a Banca Profilo, mind az Ecorys által az értékmegállapításhoz felhasznált referencia-időpontot követően több mint két évvel került sor. Olaszország szerint az említett időszakban a Tirrenia üzletága eszközeinek értéke csökkent, és a gazdasági környezet is jelentősen romlott. Olaszország ezért azt állapította meg, hogy kétség sem férhet ahhoz, hogy azon a napon, amikor a Tirrenia üzletágának értékesítése lezárult, a felek által elfogadott árfeltételek teljes mértékben tükrözték a társasági eszközök piaci értékét. |
| --- | --- |

(177)

Olaszország emellett rámutatott arra, hogy a Tirrenia üzletága feletti tulajdonjog átruházására a mind a Banca Profilo, mind az Ecorys által az értékmegállapításhoz felhasznált referencia-időpontot követően több mint két évvel került sor. Olaszország szerint az említett időszakban a Tirrenia üzletága eszközeinek értéke csökkent, és a gazdasági környezet is jelentősen romlott. Olaszország ezért azt állapította meg, hogy kétség sem férhet ahhoz, hogy azon a napon, amikor a Tirrenia üzletágának értékesítése lezárult, a felek által elfogadott árfeltételek teljes mértékben tükrözték a társasági eszközök piaci értékét.

4.4.   Az új szerződés Altmark-kritériumoknak való megfeleléséről

Az új szerződés Altmark-kritériumoknak való megfeleléséről

| (178) | Olaszország megismételte, hogy az új szerződés szerint fizetendő, közszolgáltatásért járó kompenzációt csak jogbiztonsági okokból jelentették be, mivel úgy vélték, az intézkedés nem minősül állami támogatásnak (lásd a (4) preambulumbekezdést). Közelebbről, az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy a négy Altmark-kritérium a következő okokból teljesül:






  — | Az olasz hatóságok által az új szerződésben meghatározott tengeri szállítási szolgáltatások alapvetőek a szigetek gazdasági fejlődése szempontjából, egyúttal kielégítik a szigeti közösségek alapvető szállítási igényeit, biztosítva a területi folytonossághoz való, az olasz alkormányban foglalt jog tiszteletben tartását. Az új szerződés egyértelműen meghatározza a szolgáltatásokat, a hajókat, a menetrendet és a díjszabási korlátokat. Olaszország azzal érvel tehát, hogy a közszolgáltatási kötelezettség egyértelműen meghatározott, ezért az első Altmark-kritérium teljesül. |
| --- | --- | --- |

(178)

Olaszország megismételte, hogy az új szerződés szerint fizetendő, közszolgáltatásért járó kompenzációt csak jogbiztonsági okokból jelentették be, mivel úgy vélték, az intézkedés nem minősül állami támogatásnak (lásd a (4) preambulumbekezdést). Közelebbről, az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy a négy Altmark-kritérium a következő okokból teljesül:

—

Az olasz hatóságok által az új szerződésben meghatározott tengeri szállítási szolgáltatások alapvetőek a szigetek gazdasági fejlődése szempontjából, egyúttal kielégítik a szigeti közösségek alapvető szállítási igényeit, biztosítva a területi folytonossághoz való, az olasz alkormányban foglalt jog tiszteletben tartását. Az új szerződés egyértelműen meghatározza a szolgáltatásokat, a hajókat, a menetrendet és a díjszabási korlátokat. Olaszország azzal érvel tehát, hogy a közszolgáltatási kötelezettség egyértelműen meghatározott, ezért az első Altmark-kritérium teljesül.

| — | A kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket a CIPE-irányelv részletesen kifejti, és azokat az új szerződésben (és annak mellékleteiben) is alkalmazták, míg a kompenzáció maximális összegét a 2009. évi törvény állapítja meg. Ennélfogva, Olaszország érvei szerint, e paramétereket előzetesen, tárgyilagosan és átláthatóan állapították meg, és a második Altmark-kritérium is teljesül. |
| --- | --- |

—

A kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket a CIPE-irányelv részletesen kifejti, és azokat az új szerződésben (és annak mellékleteiben) is alkalmazták, míg a kompenzáció maximális összegét a 2009. évi törvény állapítja meg. Ennélfogva, Olaszország érvei szerint, e paramétereket előzetesen, tárgyilagosan és átláthatóan állapították meg, és a második Altmark-kritérium is teljesül.

| — | A közszolgáltatás üzemeltetője viseli a tevékenységgel kapcsolatos összes kockázatot (lásd még a 4.5. szakaszt), rögzített támogatási összeg fejében, a költségeinek teljeskörű fedezése pedig nem biztosított. Olaszország ezért azzal érvel, hogy a 6,5 %-os megtérülési ráta összhangban van a tevékenységgel, és nem eredményezi a közszolgáltatás túlkompenzációját. Ezért úgy tekinthető, hogy a harmadik Altmark-kritérium is teljesül. |
| --- | --- |

—

A közszolgáltatás üzemeltetője viseli a tevékenységgel kapcsolatos összes kockázatot (lásd még a 4.5. szakaszt), rögzített támogatási összeg fejében, a költségeinek teljeskörű fedezése pedig nem biztosított. Olaszország ezért azzal érvel, hogy a 6,5 %-os megtérülési ráta összhangban van a tevékenységgel, és nem eredményezi a közszolgáltatás túlkompenzációját. Ezért úgy tekinthető, hogy a harmadik Altmark-kritérium is teljesül.

| — | A Tirrenia üzletágát nyílt közbeszerzési eljárásban privatizálták, amely kiterjedt a közszolgáltatás nyújtásához szükséges eszközökre és azzal egy csomagban az említett szolgáltatás üzemeltetéséről szóló új, nyolcéves szerződésre. Mivel a közbeszerzési eljárás tiszteletben tartotta a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét, és az odaítélési feltétel a legmagasabb ár volt, Olaszország azzal érvel, hogy a negyedik Altmark-kritérium is teljesül. |
| --- | --- |

—

A Tirrenia üzletágát nyílt közbeszerzési eljárásban privatizálták, amely kiterjedt a közszolgáltatás nyújtásához szükséges eszközökre és azzal egy csomagban az említett szolgáltatás üzemeltetéséről szóló új, nyolcéves szerződésre. Mivel a közbeszerzési eljárás tiszteletben tartotta a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét, és az odaítélési feltétel a legmagasabb ár volt, Olaszország azzal érvel, hogy a negyedik Altmark-kritérium is teljesül.

4.5.   A CIPE-irányelvben 2010-től megállapított 6,5 %-os kockázati prémiumról

A CIPE-irányelvben 2010-től megállapított 6,5 %-os kockázati prémiumról

| (179) | Olaszország rámutatott arra, hogy 2009-ben a Tirreniának fizetett kompenzáció 80 010 000 EUR volt. 2010-től a kompenzáció maximális összegét 72 685 642 EUR-ban rögzítették. Olaszország megjegyezte, hogy ez az összeg jelentősen elmarad a vállalat veszteségeinek történeti szintjétől. Ez vélhetően arra késztetné a Tirrenia üzletágának vevőjét, hogy hatékonyabb műveleteket folytasson, hogy a veszteségeket a rögzített támogatási összegen belülre szorítsa az új szerződés teljes tartama alatt, és hogy hosszú távon kiegyenlítse az inflációt a jövőben. |
| --- | --- |

(179)

Olaszország rámutatott arra, hogy 2009-ben a Tirreniának fizetett kompenzáció 80 010 000 EUR volt. 2010-től a kompenzáció maximális összegét 72 685 642 EUR-ban rögzítették. Olaszország megjegyezte, hogy ez az összeg jelentősen elmarad a vállalat veszteségeinek történeti szintjétől. Ez vélhetően arra késztetné a Tirrenia üzletágának vevőjét, hogy hatékonyabb műveleteket folytasson, hogy a veszteségeket a rögzített támogatási összegen belülre szorítsa az új szerződés teljes tartama alatt, és hogy hosszú távon kiegyenlítse az inflációt a jövőben.

| (180) | A CIPE-irányelv előírja, hogy a 6,5 %-os kockázati prémiumot a tőkemegtérülésnek a WACC-képlet alapul vételével történő meghatározásához kell alkalmazni (lásd a (42) preambulumbekezdést). Ugyanakkor Olaszország pontosította, hogy mivel a kompenzáció összegére a 2009. évi törvény felső határt állapított meg, úgy döntöttek, hogy a számításokat a 6,5 % mint tőkemegtérülési átalányráta használatával egyszerűsítik. Ezt az egyszerűsített megközelítést az eredeti szerződés meghosszabbításának idején alkalmazták, és az az új szerződés szerint is alkalmazandó. Az olasz hatóságok azt is bemutatták, hogy a CIPE-irányelv szerinti módszer teljes körű alkalmazása, legalábbis néhány évben, 6,5 %-ot meghaladó tőkemegtérülést is eredményezhetett volna. Ennélfogva Olaszország úgy véli, hogy ez az egyszerűsített megközelítés konzervatív, és nem teszi lehetővé a CIPE-irányelvben megállapítottnál magasabb kompenzáció kifizetését a Tirrenia vagy a CIN számára. |
| --- | --- |

(180)

A CIPE-irányelv előírja, hogy a 6,5 %-os kockázati prémiumot a tőkemegtérülésnek a WACC-képlet alapul vételével történő meghatározásához kell alkalmazni (lásd a (42) preambulumbekezdést). Ugyanakkor Olaszország pontosította, hogy mivel a kompenzáció összegére a 2009. évi törvény felső határt állapított meg, úgy döntöttek, hogy a számításokat a 6,5 % mint tőkemegtérülési átalányráta használatával egyszerűsítik. Ezt az egyszerűsített megközelítést az eredeti szerződés meghosszabbításának idején alkalmazták, és az az új szerződés szerint is alkalmazandó. Az olasz hatóságok azt is bemutatták, hogy a CIPE-irányelv szerinti módszer teljes körű alkalmazása, legalábbis néhány évben, 6,5 %-ot meghaladó tőkemegtérülést is eredményezhetett volna. Ennélfogva Olaszország úgy véli, hogy ez az egyszerűsített megközelítés konzervatív, és nem teszi lehetővé a CIPE-irányelvben megállapítottnál magasabb kompenzáció kifizetését a Tirrenia vagy a CIN számára.

| (181) | Olaszország azt is állította, hogy a 6,5 %-os tőkemegtérülés azon tevékenységgel járó kockázatot tükrözi, amelyekkel a Tirreniát, illetve a CIN-t megbízták, és nem vezet a közszolgáltatás túlkompenzációjához a következő preambulumbekezdésekben kifejtett okokból. |
| --- | --- |

(181)

Olaszország azt is állította, hogy a 6,5 %-os tőkemegtérülés azon tevékenységgel járó kockázatot tükrözi, amelyekkel a Tirreniát, illetve a CIN-t megbízták, és nem vezet a közszolgáltatás túlkompenzációjához a következő preambulumbekezdésekben kifejtett okokból.

| (182) | Olaszország először is emlékeztetett arra, hogy az eredeti szerződés meghosszabbítása idején, és tekintettel a vállalat nehéz pénzügyi helyzetére, a Tirreniát 2010. augusztus 5-én rendkívüli igazgatás alá kellett vonni. Olaszország szerint ténylegesen lehetetlen volt a közszolgáltatás nettó költségeinek (azaz a költségek mínusz a bevételek) teljes körű fedezése a 2009. évi törvényben meghatározott maximális kompenzációs összeggel. Ezért a Tirrenia gyakorlatilag nem szerzett volna semmilyen hozamot a tőkéje után a 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban. Olaszország ezen állítás alátámasztására benyújtotta a Tirrenia elszámolásait útvonalak szerinti bontásban a 2010. és 2011. évre vonatkozóan, illetve a 2012-es negyedéves pénzügyi kimutatásokat. |
| --- | --- |

(182)

Olaszország először is emlékeztetett arra, hogy az eredeti szerződés meghosszabbítása idején, és tekintettel a vállalat nehéz pénzügyi helyzetére, a Tirreniát 2010. augusztus 5-én rendkívüli igazgatás alá kellett vonni. Olaszország szerint ténylegesen lehetetlen volt a közszolgáltatás nettó költségeinek (azaz a költségek mínusz a bevételek) teljes körű fedezése a 2009. évi törvényben meghatározott maximális kompenzációs összeggel. Ezért a Tirrenia gyakorlatilag nem szerzett volna semmilyen hozamot a tőkéje után a 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban. Olaszország ezen állítás alátámasztására benyújtotta a Tirrenia elszámolásait útvonalak szerinti bontásban a 2010. és 2011. évre vonatkozóan, illetve a 2012-es negyedéves pénzügyi kimutatásokat.

| (183) | A Tirrenia üzletágának vevőjére alkalmazandó új szerződés előírja, hogy a kompenzáció szintjét a bevételek és költségek várható alakulása alapján számítsák ki. Olaszország szerint az eredeti szerződésekkel ellentétben az új szerződés nem állapít meg semmilyen teljes és automatikus kompenzációt a működési költségek (például munkaerő-, üzemanyag-, bérleti költségek stb.) növekedésének esetére. Az ilyen költségnövekedéssel járó kockázatokat, továbbá a forgalom nagyságával kapcsolatos kockázatokat tehát teljeskörűen a szolgáltató viseli. Olaszország tehát azzal érvelt, hogy a szolgáltató visel a szolgáltatással összefüggő minden kockázatot, és nincs garancia arra, hogy az összes költségének fedezéséhez elegendő kompenzációban részesül. Olaszország szerint ez akkor is így van, ha figyelembe vesszük az új szerződés 8. és 9. cikkét, mert a szolgáltató továbbra is ki van téve annak a kockázatnak, hogy az ilyen egyensúlyhiányok előfordulásához képest később következik be az az időpont, amikor a kiigazításokat el lehet végezni. Emellett e kiigazítás tárgyalások eredménye, és visszaható hatállyal nem alkalmazandó, csak a jövőre nézve. Olaszország benyújtotta a CIN éves beszámolóit útvonalak szerinti bontásban a 2012. július 18. és 2018 vége közötti időszak tekintetében, hogy bizonyítsa, nem került sor túlkompenzációra az új szerződés szerint. |
| --- | --- |

(183)

A Tirrenia üzletágának vevőjére alkalmazandó új szerződés előírja, hogy a kompenzáció szintjét a bevételek és költségek várható alakulása alapján számítsák ki. Olaszország szerint az eredeti szerződésekkel ellentétben az új szerződés nem állapít meg semmilyen teljes és automatikus kompenzációt a működési költségek (például munkaerő-, üzemanyag-, bérleti költségek stb.) növekedésének esetére. Az ilyen költségnövekedéssel járó kockázatokat, továbbá a forgalom nagyságával kapcsolatos kockázatokat tehát teljeskörűen a szolgáltató viseli. Olaszország tehát azzal érvelt, hogy a szolgáltató visel a szolgáltatással összefüggő minden kockázatot, és nincs garancia arra, hogy az összes költségének fedezéséhez elegendő kompenzációban részesül. Olaszország szerint ez akkor is így van, ha figyelembe vesszük az új szerződés 8. és 9. cikkét, mert a szolgáltató továbbra is ki van téve annak a kockázatnak, hogy az ilyen egyensúlyhiányok előfordulásához képest később következik be az az időpont, amikor a kiigazításokat el lehet végezni. Emellett e kiigazítás tárgyalások eredménye, és visszaható hatállyal nem alkalmazandó, csak a jövőre nézve. Olaszország benyújtotta a CIN éves beszámolóit útvonalak szerinti bontásban a 2012. július 18. és 2018 vége közötti időszak tekintetében, hogy bizonyítsa, nem került sor túlkompenzációra az új szerződés szerint.

4.6.   Az új szerződés 2011. évi ÁGÉSZ-határozatnak való megfeleléséről

Az új szerződés 2011. évi ÁGÉSZ-határozatnak való megfeleléséről

| (184) | Noha Olaszország úgy vélte, hogy az új szerződés szerint a CIN-nek kifizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem minősül állami támogatásnak, érveket is előterjesztett, hogy az intézkedés miért felelne meg a 2011. évi ÁGÉSZ-határozatnak, ha támogatásról lenne szó. |
| --- | --- |

(184)

Noha Olaszország úgy vélte, hogy az új szerződés szerint a CIN-nek kifizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem minősül állami támogatásnak, érveket is előterjesztett, hogy az intézkedés miért felelne meg a 2011. évi ÁGÉSZ-határozatnak, ha támogatásról lenne szó.

| (185) | Olaszország emlékeztetett arra, hogy az ÁGÉSZ valódi jellegének bizottsági értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam nyilvánvaló hibát vétett-e a szolgáltatás ÁGÉSZ-kénti meghatározásakor. Ezzel összefüggésben Olaszország leírta az új szerződésben meghatározott útvonalakat, és rámutatott arra, hogy ezen útvonalak közül több esetében a CIN az egyetlen szolgáltató. Továbbá három további útvonal tekintetében a CIN csak a holtszezonban részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban, míg a főszezonban (például a díjakkal kapcsolatos) korlátozások vonatkoznak rá. |
| --- | --- |

(185)

Olaszország emlékeztetett arra, hogy az ÁGÉSZ valódi jellegének bizottsági értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam nyilvánvaló hibát vétett-e a szolgáltatás ÁGÉSZ-kénti meghatározásakor. Ezzel összefüggésben Olaszország leírta az új szerződésben meghatározott útvonalakat, és rámutatott arra, hogy ezen útvonalak közül több esetében a CIN az egyetlen szolgáltató. Továbbá három további útvonal tekintetében a CIN csak a holtszezonban részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban, míg a főszezonban (például a díjakkal kapcsolatos) korlátozások vonatkoznak rá.

| (186) | Olaszország átadott éves utasforgalmi adatokat az ÁGÉSZ-megbízatás odaítélését megelőző két pénzügyi évet (azaz 2010-et és 2011-et) érintően, azon érvének alátámasztására, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában megállapított, 300 000 utasra vonatkozó küszöbértéket nem sértették meg a Tirrenia által üzemeltetett útvonalakon. Emellett, mivel az új szerződés nyolc évre szól, Olaszország megjegyzi, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdését is betartották. Végezetül Olaszország azt állította, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (4) bekezdésének is megfeleltek, mivel a Tirrenia versenyen alapuló, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárásban való értékesítésével teljes mértékben tisztelteben tartották a tengeri kabotázsról szóló rendeletet. |
| --- | --- |

(186)

Olaszország átadott éves utasforgalmi adatokat az ÁGÉSZ-megbízatás odaítélését megelőző két pénzügyi évet (azaz 2010-et és 2011-et) érintően, azon érvének alátámasztására, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában megállapított, 300 000 utasra vonatkozó küszöbértéket nem sértették meg a Tirrenia által üzemeltetett útvonalakon. Emellett, mivel az új szerződés nyolc évre szól, Olaszország megjegyzi, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdését is betartották. Végezetül Olaszország azt állította, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (4) bekezdésének is megfeleltek, mivel a Tirrenia versenyen alapuló, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárásban való értékesítésével teljes mértékben tisztelteben tartották a tengeri kabotázsról szóló rendeletet.

| (187) | Olaszország azt állította, hogy az új szerződés megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 4–6. cikkében meghatározott, megbízási aktusokra vonatkozó minden feltételnek. E szerződés különösen megállapítja a közszolgáltatási kötelezettség részleteit, a tartamát, a kompenzációs mechanizmust (a CIPE-irányelv és a 2009. évi törvény alapján), és a túlkompenzációs elkerülésére és visszafizetésére vonatkozó mechanizmusokat. Végezetül Olaszország rámutatott azokra a hatályos intézkedésekre (ideértve egy jogorvoslati és egy szankciórendszert), amelyek az új szerződés feltételeinek való szigorú megfelelést hivatottak garantálni. |
| --- | --- |

(187)

Olaszország azt állította, hogy az új szerződés megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 4–6. cikkében meghatározott, megbízási aktusokra vonatkozó minden feltételnek. E szerződés különösen megállapítja a közszolgáltatási kötelezettség részleteit, a tartamát, a kompenzációs mechanizmust (a CIPE-irányelv és a 2009. évi törvény alapján), és a túlkompenzációs elkerülésére és visszafizetésére vonatkozó mechanizmusokat. Végezetül Olaszország rámutatott azokra a hatályos intézkedésekre (ideértve egy jogorvoslati és egy szankciórendszert), amelyek az új szerződés feltételeinek való szigorú megfelelést hivatottak garantálni.

4.7.   A vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetéséről

A vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetéséről

| (188) | Az eladási ár CIN általi, a szerződés tartama során részletekben történő megfizetése tekintetében Olaszország a következőket jegyzi meg. A CIN által 2011. április 14-én benyújtott kötelező ajánlat, amely az ár egy részének halasztott megfizetéséről rendelkezett, bekerült az adatszobába. 2011. május 2-án a rendkívüli biztos az átvilágítási szakaszba felvett minden félnek felhívást küldött, hogy nyújtsanak be a CIN által adottnál kedvezőbb ajánlatot. Az, hogy nem érkezett be olyan végleges ajánlat, amely jobb lett volna a CIN által benyújtottnál, a közbeszerzési eljárás versenydinamikája miatt van. Ezért tehát a vételár halasztott megfizetése nem tekinthető a CIN javára végzett szelektív beavatkozásnak, hanem a piaci árat tükrözi. Közelebbről, a lehetséges többi ajánlattevő is tehetett volna olyan ajánlatot, hogy halasztott fizetéssel teljesít, de nem így döntöttek. |
| --- | --- |

(188)

Az eladási ár CIN általi, a szerződés tartama során részletekben történő megfizetése tekintetében Olaszország a következőket jegyzi meg. A CIN által 2011. április 14-én benyújtott kötelező ajánlat, amely az ár egy részének halasztott megfizetéséről rendelkezett, bekerült az adatszobába. 2011. május 2-án a rendkívüli biztos az átvilágítási szakaszba felvett minden félnek felhívást küldött, hogy nyújtsanak be a CIN által adottnál kedvezőbb ajánlatot. Az, hogy nem érkezett be olyan végleges ajánlat, amely jobb lett volna a CIN által benyújtottnál, a közbeszerzési eljárás versenydinamikája miatt van. Ezért tehát a vételár halasztott megfizetése nem tekinthető a CIN javára végzett szelektív beavatkozásnak, hanem a piaci árat tükrözi. Közelebbről, a lehetséges többi ajánlattevő is tehetett volna olyan ajánlatot, hogy halasztott fizetéssel teljesít, de nem így döntöttek.

| (189) | Ezzel összefüggésben Olaszország az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatára (73) hivatkozott, amely szerint egy adott vállalat privatizációja tekintetében egy megfelelő pályázati eljárásban érvényesen benyújtott kötelező ajánlatok jobban jelzik az adott gazdálkodó egység piaci árát, mint például a szakértők általi értékmegállapítások. Olaszország azt is hangsúlyozta, hogy ezt a megközelítést a jogellenes feltételekkel jellemzett pályázati eljárásra is alkalmazni kell, akkor is, ha az olasz hatóságok úgy vélik, hogy nem voltak ilyen feltételek a Tirrenia üzletágának privatizációjára kiírt közbeszerzési eljárásban. Az olasz hatóságok a Bizottság Sandretto-ügyben hozott határozatára (74) is hivatkoztak. Az említett határozatban a Bizottság elfogadta Olaszország azon érvét, hogy míg a Sandretto eszközeinek eladási ára alacsonyabb volt, mint amelyre azokat becsülték, mindazonáltal a piac által kifejezett legmagasabb érték volt, ezért nem lehetett kizárni, hogy a vevő által ajánlott ár a piaci ár volt. |
| --- | --- |

(189)

Ezzel összefüggésben Olaszország az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatára (73) hivatkozott, amely szerint egy adott vállalat privatizációja tekintetében egy megfelelő pályázati eljárásban érvényesen benyújtott kötelező ajánlatok jobban jelzik az adott gazdálkodó egység piaci árát, mint például a szakértők általi értékmegállapítások. Olaszország azt is hangsúlyozta, hogy ezt a megközelítést a jogellenes feltételekkel jellemzett pályázati eljárásra is alkalmazni kell, akkor is, ha az olasz hatóságok úgy vélik, hogy nem voltak ilyen feltételek a Tirrenia üzletágának privatizációjára kiírt közbeszerzési eljárásban. Az olasz hatóságok a Bizottság Sandretto-ügyben hozott határozatára (74) is hivatkoztak. Az említett határozatban a Bizottság elfogadta Olaszország azon érvét, hogy míg a Sandretto eszközeinek eladási ára alacsonyabb volt, mint amelyre azokat becsülték, mindazonáltal a piac által kifejezett legmagasabb érték volt, ezért nem lehetett kizárni, hogy a vevő által ajánlott ár a piaci ár volt.

73

74

4.8.   A kikötési elsőbbségről

A kikötési elsőbbségről

| (190) | Az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy a kikötési elsőbbség odaítélésével nem mondtak le állami forrásokról. Az olasz hatóságok szerint minden kompüzemeltető rendszeres díjat fizet a megfelelő kikötői hatóságoknak a kikötésért. Az olasz hatóságok azt is állítják, hogy ez a kikötési elsőbbség csak a közszolgáltatási útvonalakra volt alkalmazandó, és hogy a Tirrenia, később a CIN nem fizetett és nem fizet további díjat ezért a kikötési elsőbbségért, mivel a kikötők még hivatalos kikötési elsőbbség hiányában is biztosítanák számukra a kikötési résidők első kiválasztásának lehetőségét a közfeladatuk okán. |
| --- | --- |

(190)

Az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy a kikötési elsőbbség odaítélésével nem mondtak le állami forrásokról. Az olasz hatóságok szerint minden kompüzemeltető rendszeres díjat fizet a megfelelő kikötői hatóságoknak a kikötésért. Az olasz hatóságok azt is állítják, hogy ez a kikötési elsőbbség csak a közszolgáltatási útvonalakra volt alkalmazandó, és hogy a Tirrenia, később a CIN nem fizetett és nem fizet további díjat ezért a kikötési elsőbbségért, mivel a kikötők még hivatalos kikötési elsőbbség hiányában is biztosítanák számukra a kikötési résidők első kiválasztásának lehetőségét a közfeladatuk okán.

| (191) | Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a kikötési elsőbbség nem juttatja sokatmondó előnyhöz a korábbi Tirrenia-csoport vállalatait, ideértve a Tirreniát és felvásárlóját, a CIN-t is. Különösen azzal érvelnek, hogy a gyakorlatban a kikötési elsőbbséget csak nagyon korlátozott esetben alkalmazták. A legtöbb kikötő mérete és az érkezések és indulások előzetes ütemezése garantálja, hogy szokásos körülmények között, nem számítva a késéseket vagy a rendkívüli időjárási viszonyokat, a konkrét kikötőhelyek különböző szolgáltatók általi használata nincs átfedésben. Emellett, mivel a Tirrenia és a CIN egész éven át üzemeltetik szolgáltatásaikat (szemben azokkal a szolgáltatókkal, amelyek csak főszezonban üzemelnek) természetes lenne a kikötők számára, hogy nekik adják annak lehetőségét, hogy a kikötési résidőket elsőként válasszák ki, hivatalos kikötési elsőbbség hiányában is. Olaszország ezért úgy véli, hogy a kikötési elsőbbség nem juttathatta jelentőségteljes előnyhöz a Tirreniát és a CIN-t. |
| --- | --- |

(191)

Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a kikötési elsőbbség nem juttatja sokatmondó előnyhöz a korábbi Tirrenia-csoport vállalatait, ideértve a Tirreniát és felvásárlóját, a CIN-t is. Különösen azzal érvelnek, hogy a gyakorlatban a kikötési elsőbbséget csak nagyon korlátozott esetben alkalmazták. A legtöbb kikötő mérete és az érkezések és indulások előzetes ütemezése garantálja, hogy szokásos körülmények között, nem számítva a késéseket vagy a rendkívüli időjárási viszonyokat, a konkrét kikötőhelyek különböző szolgáltatók általi használata nincs átfedésben. Emellett, mivel a Tirrenia és a CIN egész éven át üzemeltetik szolgáltatásaikat (szemben azokkal a szolgáltatókkal, amelyek csak főszezonban üzemelnek) természetes lenne a kikötők számára, hogy nekik adják annak lehetőségét, hogy a kikötési résidőket elsőként válasszák ki, hivatalos kikötési elsőbbség hiányában is. Olaszország ezért úgy véli, hogy a kikötési elsőbbség nem juttathatta jelentőségteljes előnyhöz a Tirreniát és a CIN-t.

4.9.   A 2010. évi törvényben megállapított intézkedésekről

A 2010. évi törvényben megállapított intézkedésekről

| (192) | Olaszország nem vitatta, hogy a Tirrenia körülbelül 12 051 900 EUR-t kapott, hogy elvégezze a hajók előírt korszerűsítését a nemzetközi biztonsági követelményekre tekintettel. Az olasz hatóságok továbbá megerősítették, hogy a Tirrenia ténylegesen mindössze 630 600 EUR-t használt fel e forrásokból a Clodia hajó korszerűsítésére. A fennmaradó pénzeszközöket (11 421 300 EUR-t) sem korszerűsítésekre nem fordították, sem nem fizették vissza az államnak. Olaszország szerint a Tirrenia üzletág új tulajdonosa (azaz a CIN) kellett megfizesse a fennmaradó javításokat saját forrásaiból (ezért a Banca Profilo ezt a 11 421 300 EUR kötelezettséget is figyelembe vette az értékmegállapítás elkészítésekor). |
| --- | --- |

(192)

Olaszország nem vitatta, hogy a Tirrenia körülbelül 12 051 900 EUR-t kapott, hogy elvégezze a hajók előírt korszerűsítését a nemzetközi biztonsági követelményekre tekintettel. Az olasz hatóságok továbbá megerősítették, hogy a Tirrenia ténylegesen mindössze 630 600 EUR-t használt fel e forrásokból a Clodia hajó korszerűsítésére. A fennmaradó pénzeszközöket (11 421 300 EUR-t) sem korszerűsítésekre nem fordították, sem nem fizették vissza az államnak. Olaszország szerint a Tirrenia üzletág új tulajdonosa (azaz a CIN) kellett megfizesse a fennmaradó javításokat saját forrásaiból (ezért a Banca Profilo ezt a 11 421 300 EUR kötelezettséget is figyelembe vette az értékmegállapítás elkészítésekor).

| (193) | A privatizációs eljáráshoz kapcsolódó adómentességek tekintetében az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy ami a társasági adót illeti, az intézkedést nem alkalmazták, mivel a Caremar, a Saremar és a Toremar régiókra történő átruházása ingyenes volt. Ezért, ellentételezés hiányában a konszolidált jövedelemadóról szóló törvény visszterhes vagyonátruházás esetén keletkező tőkenyereségekre vonatkozó 86. cikke (1) bekezdésének a) pontja nem alkalmazandó. Ami a héát illeti, Olaszország megjegyzi, hogy a Caremar, a Saremar és a Toremar átruházása az 1972. október 26-i 633. sz. elnöki rendelet 10. cikke (1) bekezdésének 4. pontja értelmében héamentes ügyletnek minősül. A héán kívüli közvetett adók tekintetében Olaszország hangsúlyozta, hogy a 2010. évi törvényben előírt kivétel célja az igazgatási egyszerűsítés volt. Adózási szempontból hatásai elhanyagolhatónak és csekélynek tekinthetők az átalánykulccsal kivetett adókat érintően. Közelebbről: a regisztrációs illetékről (168 EUR dokumentumonként) az ingatlan- és jelzálog-nyilvántartásbavételi díjakról (egyenként 168 EUR), illetve a bélyegilletékről (14,62 EUR négy oldalért) van szó. |
| --- | --- |

(193)

A privatizációs eljáráshoz kapcsolódó adómentességek tekintetében az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy ami a társasági adót illeti, az intézkedést nem alkalmazták, mivel a Caremar, a Saremar és a Toremar régiókra történő átruházása ingyenes volt. Ezért, ellentételezés hiányában a konszolidált jövedelemadóról szóló törvény visszterhes vagyonátruházás esetén keletkező tőkenyereségekre vonatkozó 86. cikke (1) bekezdésének a) pontja nem alkalmazandó. Ami a héát illeti, Olaszország megjegyzi, hogy a Caremar, a Saremar és a Toremar átruházása az 1972. október 26-i 633. sz. elnöki rendelet 10. cikke (1) bekezdésének 4. pontja értelmében héamentes ügyletnek minősül. A héán kívüli közvetett adók tekintetében Olaszország hangsúlyozta, hogy a 2010. évi törvényben előírt kivétel célja az igazgatási egyszerűsítés volt. Adózási szempontból hatásai elhanyagolhatónak és csekélynek tekinthetők az átalánykulccsal kivetett adókat érintően. Közelebbről: a regisztrációs illetékről (168 EUR dokumentumonként) az ingatlan- és jelzálog-nyilvántartásbavételi díjakról (egyenként 168 EUR), illetve a bélyegilletékről (14,62 EUR négy oldalért) van szó.

| (194) | Az olasz hatóságok pontosították, hogy az FAS forrásait nem arra használták, hogy további előnyhöz juttassák a Tirreniát. Ehelyett ezeket a forrásokat azért bocsátották rendelkezésre, hogy kiegészítsék a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak a közszolgáltatásért járó kompenzáció kifizetésére elkülönített költségvetési előirányzatokat, ha azok elégtelennek bizonyulnának. Olaszország megjegyzi, hogy a 2010. évi törvény 1. cikkének (5-ter) bekezdése lehetővé tette a régiók számára, hogy az FAS forrásait a szokásos közszolgáltatásért járó kompenzáció (egy részének) finanszírozására fordítsák, ezáltal biztosítsák a tengeri közszolgáltatások folyamatosságát. Ezért az intézkedés pusztán az olasz állami költségvetés forrásainak közszolgáltatásért járó kompenzációk kifizetéséhez történő hozzárendelését illeti. |
| --- | --- |

(194)

Az olasz hatóságok pontosították, hogy az FAS forrásait nem arra használták, hogy további előnyhöz juttassák a Tirreniát. Ehelyett ezeket a forrásokat azért bocsátották rendelkezésre, hogy kiegészítsék a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak a közszolgáltatásért járó kompenzáció kifizetésére elkülönített költségvetési előirányzatokat, ha azok elégtelennek bizonyulnának. Olaszország megjegyzi, hogy a 2010. évi törvény 1. cikkének (5-ter) bekezdése lehetővé tette a régiók számára, hogy az FAS forrásait a szokásos közszolgáltatásért járó kompenzáció (egy részének) finanszírozására fordítsák, ezáltal biztosítsák a tengeri közszolgáltatások folyamatosságát. Ezért az intézkedés pusztán az olasz állami költségvetés forrásainak közszolgáltatásért járó kompenzációk kifizetéséhez történő hozzárendelését illeti.

4.10.   A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosságáról (annak hiányáról)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosságáról (annak hiányáról)

| (195) | Olaszország azt állította, hogy nincs gazdasági folytonosság a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között a következő okokból:






  a) | Az értékesítés tárgya: Olaszország rámutatott arra, hogy a Tirrenia teljes egészének, ideértve a leányvállalatát, a Siremart, privatizációjára irányuló sikertelen kísérletet követően, mielőtt a vállalatot rendkívüli igazgatás alá vonták, különálló pályázati eljárásokat szerveztek a megfelelő vállalati eszközök részei (a Tirrenia, illetve a Siremar üzletága) tekintetében. Emellett az értékesítés a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia korlátozott számú eszközét érintette, amelyek korábban nem rendelkeztek funkcionális autonómiával; ezeket a közszolgáltatás szempontjából nem alapvető eszközöket, ideérve hat hajót, ingatlanokat és egy műtárgygyűjteményt, külön értékesítették. Emellett a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniánál az átruházást megelőzően felmerült adósságokat a CIN nem vette át. |
| --- | --- | --- |

(195)

Olaszország azt állította, hogy nincs gazdasági folytonosság a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között a következő okokból:

a)

Az értékesítés tárgya: Olaszország rámutatott arra, hogy a Tirrenia teljes egészének, ideértve a leányvállalatát, a Siremart, privatizációjára irányuló sikertelen kísérletet követően, mielőtt a vállalatot rendkívüli igazgatás alá vonták, különálló pályázati eljárásokat szerveztek a megfelelő vállalati eszközök részei (a Tirrenia, illetve a Siremar üzletága) tekintetében. Emellett az értékesítés a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia korlátozott számú eszközét érintette, amelyek korábban nem rendelkeztek funkcionális autonómiával; ezeket a közszolgáltatás szempontjából nem alapvető eszközöket, ideérve hat hajót, ingatlanokat és egy műtárgygyűjteményt, külön értékesítették. Emellett a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniánál az átruházást megelőzően felmerült adósságokat a CIN nem vette át.

Az értékesítés tárgya

| b) | Gazdasági tevékenység: az új szerződésben a CIN számára meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek elvégzésének feltételei lényegesen különböznek az eredeti szerződésben a Tirreniára meghatározottaktól. Különösen az új szerződés teljesen más kritériumokat forgalmaz meg a közszolgáltatás nyújtásáért járó kompenzáció kiszámítására (amely kompenzációt maximális összegben rögzítenek, ahelyett, hogy a közszolgáltatás veszteségeit teljes körűen fedeznék), és nagyobb rugalmasságot vezet be az utasoknak kínált díjakban (rögzített árak helyett ársapkák alkalmazásával). Olaszország úgy vélte, hogy a kompenzációs módszer jelentős megváltozása szükségképpen arra kötelezte a vevőt, hogy növelje a Tirrenia üzletág szervezeti hatékonyságát. Továbbá Olaszország állítása szerint az államiról a magántulajdonosra történő puszta átruházás a szervezet és a vezetőség drasztikus módosításával jár, és az AGCM által a 2012. június 21-i 23670. sz. határozatában előírt feltételek szintén garantálják a CIN és a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia gazdasági tevékenysége közötti folytonosság hiányát. |
| --- | --- |

b)

Gazdasági tevékenység: az új szerződésben a CIN számára meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek elvégzésének feltételei lényegesen különböznek az eredeti szerződésben a Tirreniára meghatározottaktól. Különösen az új szerződés teljesen más kritériumokat forgalmaz meg a közszolgáltatás nyújtásáért járó kompenzáció kiszámítására (amely kompenzációt maximális összegben rögzítenek, ahelyett, hogy a közszolgáltatás veszteségeit teljes körűen fedeznék), és nagyobb rugalmasságot vezet be az utasoknak kínált díjakban (rögzített árak helyett ársapkák alkalmazásával). Olaszország úgy vélte, hogy a kompenzációs módszer jelentős megváltozása szükségképpen arra kötelezte a vevőt, hogy növelje a Tirrenia üzletág szervezeti hatékonyságát. Továbbá Olaszország állítása szerint az államiról a magántulajdonosra történő puszta átruházás a szervezet és a vezetőség drasztikus módosításával jár, és az AGCM által a 2012. június 21-i 23670. sz. határozatában előírt feltételek szintén garantálják a CIN és a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia gazdasági tevékenysége közötti folytonosság hiányát.

Gazdasági tevékenység

| c) | A munkaerő folytonosságának hiánya: Olaszország rámutatott arra, hogy a munkavállalók nem kerültek át automatikusan a vevőhöz. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia elbocsátotta a munkavállalókat, és teljes felelősséget vállalt a régi szerződésekhez köthető fennmaradó költségekért. Ezt követően a vevő új foglalkoztatási ajánlatott tett a korábbi munkavállalók számára, amennyiben szükség volt rájuk az átruházott üzleti tevékenység (azaz a közszolgáltatás) működtetéséhez. Ha a korábbi munkavállaló elfogadta az ajánlatot, új, másik szerződéssel vették fel. |
| --- | --- |

c)

A munkaerő folytonosságának hiánya: Olaszország rámutatott arra, hogy a munkavállalók nem kerültek át automatikusan a vevőhöz. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia elbocsátotta a munkavállalókat, és teljes felelősséget vállalt a régi szerződésekhez köthető fennmaradó költségekért. Ezt követően a vevő új foglalkoztatási ajánlatott tett a korábbi munkavállalók számára, amennyiben szükség volt rájuk az átruházott üzleti tevékenység (azaz a közszolgáltatás) működtetéséhez. Ha a korábbi munkavállaló elfogadta az ajánlatot, új, másik szerződéssel vették fel.

A munkaerő folytonosságának hiánya

| d) | Az eladó és a vevő különböző részesedése: Olaszország megjegyezte, hogy a vevőt nyilvános közbeszerzési eljárásban határozták meg, amely a potenciális ajánlattevők lehető legszélesebb köre előtt állt nyitva. E közbeszerzési eljárás a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvére épült, és a szerződést a legmagasabb ár kritériuma mentén ítélték oda. Az eladó teljesen különbözik a vevőtől, és a kettő nem áll részesedési jogviszonyban egymással. |
| --- | --- |

d)

Az eladó és a vevő különböző részesedése: Olaszország megjegyezte, hogy a vevőt nyilvános közbeszerzési eljárásban határozták meg, amely a potenciális ajánlattevők lehető legszélesebb köre előtt állt nyitva. E közbeszerzési eljárás a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvére épült, és a szerződést a legmagasabb ár kritériuma mentén ítélték oda. Az eladó teljesen különbözik a vevőtől, és a kettő nem áll részesedési jogviszonyban egymással.

Az eladó és a vevő különböző részesedése

| e) | Az átruházás gazdasági logikája: a tranzakció célkitűzése a Tirrenia által üzemeltetett tengeri szállítási tevékenységek liberalizálása volt, hogy megfeleljenek a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek. Továbbá a részvételi szándék kifejezéséről szóló első felhívást 2010 szeptemberében tették közzé, és a CIN-nel kötött adásvételi szerződést 2011. július 25-én írták alá, míg a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárást a 2011. október 5-i határozattal indította meg. Ebből eredően Olaszország azt állította, hogy a tranzakciónak nem az volt a célja, hogy megkerülje az állami támogatási szabályokat, hanem egy fontos ipari projekt megvalósításának szándékával tervezték és hajtották végre. |
| --- | --- |

e)

Az átruházás gazdasági logikája: a tranzakció célkitűzése a Tirrenia által üzemeltetett tengeri szállítási tevékenységek liberalizálása volt, hogy megfeleljenek a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek. Továbbá a részvételi szándék kifejezéséről szóló első felhívást 2010 szeptemberében tették közzé, és a CIN-nel kötött adásvételi szerződést 2011. július 25-én írták alá, míg a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárást a 2011. október 5-i határozattal indította meg. Ebből eredően Olaszország azt állította, hogy a tranzakciónak nem az volt a célja, hogy megkerülje az állami támogatási szabályokat, hanem egy fontos ipari projekt megvalósításának szándékával tervezték és hajtották végre.

Az átruházás gazdasági logikája

5.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (196) | A Bizottság négy érdekelt féltől (azaz a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia, a CIN, a Pan Med és a Grandi Navi Veloci) kapott észrevételeket, az alábbiakban összefoglaltak szerint: |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság négy érdekelt féltől (azaz a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia, a CIN, a Pan Med és a Grandi Navi Veloci) kapott észrevételeket, az alábbiakban összefoglaltak szerint:

5.1.   A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia észrevételei

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia észrevételei

| (197) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által benyújtott 2011. évi és 2012. évi határozatra adott válaszokat az alábbiak foglalják össze. |
| --- | --- |

(197)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által benyújtott 2011. évi és 2012. évi határozatra adott válaszokat az alábbiak foglalják össze.

5.1.1.   A 2007/4609. számú kötelezettségszegési eljárásról

A 2007/4609. számú kötelezettségszegési eljárásról

| (198) | A 2012. évi határozatra válaszul a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia először a tengeri kabotázsról szóló rendelet (lásd még a 2.4. szakaszt) téves alkalmazására vonatkozó 2007/4609. számú kötelezettségszegési eljárásra hivatkozott. Ezzel összefüggésben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hivatkozott a 2009. december 21-i levélre (lásd a (114) preambulumbekezdést) Olaszország azon szándékát illetően, hogy nem a közszolgáltatási szerződéseket kívánja megpályáztatni, hanem az e szerződések birtokában lévő hajózási vállalatokat. Az említett levélben a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója megjegyezte, hogy az ágazat olasz hatóságok által tervezett radikális átalakításának fényében, és figyelembe véve azt a társadalmi hatást, amely ugyanezen hatóságok szerint érezhető lenne, ha a pályázatok nem foglalnák magukban a vállalatok értékesítését, a választott eljárás elvben és kivételesen elfogadható volt, a közösségi hajótulajdonosok közötti megkülönböztetésmentesség elvének való megfelelés garantálása céljából. |
| --- | --- |

(198)

A 2012. évi határozatra válaszul a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia először a tengeri kabotázsról szóló rendelet (lásd még a 2.4. szakaszt) téves alkalmazására vonatkozó 2007/4609. számú kötelezettségszegési eljárásra hivatkozott. Ezzel összefüggésben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hivatkozott a 2009. december 21-i levélre (lásd a (114) preambulumbekezdést) Olaszország azon szándékát illetően, hogy nem a közszolgáltatási szerződéseket kívánja megpályáztatni, hanem az e szerződések birtokában lévő hajózási vállalatokat. Az említett levélben a Bizottság energiaügyi és közlekedési főigazgatója megjegyezte, hogy az ágazat olasz hatóságok által tervezett radikális átalakításának fényében, és figyelembe véve azt a társadalmi hatást, amely ugyanezen hatóságok szerint érezhető lenne, ha a pályázatok nem foglalnák magukban a vállalatok értékesítését, a választott eljárás elvben és kivételesen elfogadható volt, a közösségi hajótulajdonosok közötti megkülönböztetésmentesség elvének való megfelelés garantálása céljából.

| (199) | 2012. június 21-én (lásd a (121) preambulumbekezdést), a vonatkozó szerződések rendes lejáratát követően több mint három évvel, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött a Caremar, a Laziomar és a Saremar által üzemeltetett tengeri kabotázsra irányuló közszolgáltatás odaítélését célzó versenylejárások végrehajtásában bekövetkezett késedelmet illetően. Mivel az olasz hatóságok lezárták a Tirrenia, a Siremar és a Toremar vállalatok által üzemeltetett tengeri kabotázsra irányuló közszolgáltatások odaítélését célzó versenyeljárásokat, az indokolással ellátott vélemény e vállalatokat nem érintette. Ennek alapán, valamint az olasz hatóságok és a bizottsági szolgálatok közötti korábbi levélváltások fényében a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy a Bizottság megállapította, hogy a Tirrenia üzletágának privatizációja megfelelt a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének. |
| --- | --- |

(199)

2012. június 21-én (lásd a (121) preambulumbekezdést), a vonatkozó szerződések rendes lejáratát követően több mint három évvel, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött a Caremar, a Laziomar és a Saremar által üzemeltetett tengeri kabotázsra irányuló közszolgáltatás odaítélését célzó versenylejárások végrehajtásában bekövetkezett késedelmet illetően. Mivel az olasz hatóságok lezárták a Tirrenia, a Siremar és a Toremar vállalatok által üzemeltetett tengeri kabotázsra irányuló közszolgáltatások odaítélését célzó versenyeljárásokat, az indokolással ellátott vélemény e vállalatokat nem érintette. Ennek alapán, valamint az olasz hatóságok és a bizottsági szolgálatok közötti korábbi levélváltások fényében a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy a Bizottság megállapította, hogy a Tirrenia üzletágának privatizációja megfelelt a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének.

| (200) | Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata (75) alapján a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy amennyiben a közszolgáltatási kötelezettségeket a tengeri kabotázsról szóló rendeletet betartva állapították meg, úgy kell tekinteni, hogy azok megfelelnek az uniós jognak, anélkül, hogy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerint további vizsgálatot kellene lefolytatni. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia szerint, mivel a kötelezettségszegési eljárás azt állapította meg, hogy a Tirrenia üzletága által a privatizációt megelőzően üzemeltetett útvonalakat terhelő közszolgáltatási kötelezettségek indokoltak voltak a tengeri kabotázsról szóló rendelet fényében, ezt a következtetést nem kérdőjelezheti meg a Bizottság EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított hivatalos vizsgálati eljárása (76). Ezért az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti bármely további fellépésnek a többi intézkedésre kellene korlátozódnia, és nem azon többletköltségekért járó kompenzációra, amelyek a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek megfelelően, jogszerű megbízás alapján ellátott közszolgáltatási kötelezettségek kapcsán merültek fel. |
| --- | --- |

(200)

Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata (75) alapján a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy amennyiben a közszolgáltatási kötelezettségeket a tengeri kabotázsról szóló rendeletet betartva állapították meg, úgy kell tekinteni, hogy azok megfelelnek az uniós jognak, anélkül, hogy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerint további vizsgálatot kellene lefolytatni. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia szerint, mivel a kötelezettségszegési eljárás azt állapította meg, hogy a Tirrenia üzletága által a privatizációt megelőzően üzemeltetett útvonalakat terhelő közszolgáltatási kötelezettségek indokoltak voltak a tengeri kabotázsról szóló rendelet fényében, ezt a következtetést nem kérdőjelezheti meg a Bizottság EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított hivatalos vizsgálati eljárása (76). Ezért az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti bármely további fellépésnek a többi intézkedésre kellene korlátozódnia, és nem azon többletköltségekért járó kompenzációra, amelyek a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek megfelelően, jogszerű megbízás alapján ellátott közszolgáltatási kötelezettségek kapcsán merültek fel.

75

76

| (201) | Végezetül, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hivatkozott a 2004. évi határozatot megsemmisítő 2009. évi ítéletre, és annak lehetőségére, hogy az említett határozatban vizsgált, közszolgáltatásért járó kompenzáció létező támogatásnak minősíthető. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy ha a korábbi Tirrenia-csoportnak nyújtott támogatást valóban létező támogatásnak kellene minősíteni, akkor ezt a minősítést valószínűleg alkalmazni kellene a 2011. évi és a 2012. évi határozat hatálya alá tartozó és a privatizációig tartó időszakban a Tirrenia üzletága által teljesített közszolgáltatási kötelezettségekért fizetett kompenzációra is. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutat arra, hogy az eredeti szerződés meghosszabbítására szigorúan véve azért volt szükség, hogy garantálják a közszolgáltatás biztosítását, amíg az új szerződést oda nem ítélik a Tirrenia üzletágának privatizációja keretében. Ezért az indokoltnak volt tekinthető a Bizottság kötelezettségszegési eljárása kimenetelének fényében. Emellett a 2009. január 1-jétől végbement egyedüli jelentős változás hatása az volt, hogy csökkentette az odaítélt közszolgáltatásért járó kompenzáció teljes összegét. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azért azzal érvel, hogy az intézkedés nem válhatott új támogatássá. |
| --- | --- |

(201)

Végezetül, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hivatkozott a 2004. évi határozatot megsemmisítő 2009. évi ítéletre, és annak lehetőségére, hogy az említett határozatban vizsgált, közszolgáltatásért járó kompenzáció létező támogatásnak minősíthető. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy ha a korábbi Tirrenia-csoportnak nyújtott támogatást valóban létező támogatásnak kellene minősíteni, akkor ezt a minősítést valószínűleg alkalmazni kellene a 2011. évi és a 2012. évi határozat hatálya alá tartozó és a privatizációig tartó időszakban a Tirrenia üzletága által teljesített közszolgáltatási kötelezettségekért fizetett kompenzációra is. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutat arra, hogy az eredeti szerződés meghosszabbítására szigorúan véve azért volt szükség, hogy garantálják a közszolgáltatás biztosítását, amíg az új szerződést oda nem ítélik a Tirrenia üzletágának privatizációja keretében. Ezért az indokoltnak volt tekinthető a Bizottság kötelezettségszegési eljárása kimenetelének fényében. Emellett a 2009. január 1-jétől végbement egyedüli jelentős változás hatása az volt, hogy csökkentette az odaítélt közszolgáltatásért járó kompenzáció teljes összegét. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azért azzal érvel, hogy az intézkedés nem válhatott új támogatássá.

5.1.2.   Az eredeti szerződés meghosszabbításáról

Az eredeti szerződés meghosszabbításáról

| (202) | Az eredeti szerződés értelmében a Tirrenia üzletága által kiszolgált útvonalakon a valódi ÁGÉSZ meglétét illetően a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a következőket jegyezte meg. Először is, a Palermo–Cagliari, Civitavecchia–Cagliari, Nápoly–Cagliari, Cagliari–Trapani közötti és a Tremiti-szigetekkel fenntartott összeköttetéseken a Tirrenia lenne az egyetlen szolgáltató. A Nápoly–Palermo, Civitavecchia–Olbia és Genova–Porto Torres útvonalakon a közszolgáltatásért járó kompenzációt csak a holtszezon tekintetében ítélik oda. A főszezonban e három útvonalon nagyobb a forgalom, ami lehetővé teszi a vállalat számára a versenyalapú működést. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutat arra, hogy az eredeti szerződés szerint az ezen útvonalakon a főszezonban elért nyereséget levonták a Tirreniának fizetendő közszolgáltatásért járó kompenzációból, míg az említett időszakban felmerült veszteségeket a Tirreniának magának kell viselnie (77). |
| --- | --- |

(202)

Az eredeti szerződés értelmében a Tirrenia üzletága által kiszolgált útvonalakon a valódi ÁGÉSZ meglétét illetően a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a következőket jegyezte meg. Először is, a Palermo–Cagliari, Civitavecchia–Cagliari, Nápoly–Cagliari, Cagliari–Trapani közötti és a Tremiti-szigetekkel fenntartott összeköttetéseken a Tirrenia lenne az egyetlen szolgáltató. A Nápoly–Palermo, Civitavecchia–Olbia és Genova–Porto Torres útvonalakon a közszolgáltatásért járó kompenzációt csak a holtszezon tekintetében ítélik oda. A főszezonban e három útvonalon nagyobb a forgalom, ami lehetővé teszi a vállalat számára a versenyalapú működést. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutat arra, hogy az eredeti szerződés szerint az ezen útvonalakon a főszezonban elért nyereséget levonták a Tirreniának fizetendő közszolgáltatásért járó kompenzációból, míg az említett időszakban felmerült veszteségeket a Tirreniának magának kell viselnie (77).

77

| (203) | Másodszor, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megadott utasokkal kapcsolatos adatokat a Tirrenia által 2010-ben és 2011-ben a közszolgáltatási rendszerben üzemeltetett útvonalak vonatkozásában. Ez alapján a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvel, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésnek d) pontjában és a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételek teljesülnek. Emellett, mivel a meghosszabbított eredeti szerződések nyomán fizetett kompenzációt állítólagosan tisztázták a kötelezettségszegési eljárással összefüggésben, a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (4) bekezdésében, illetve a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételek is teljesülnek. |
| --- | --- |

(203)

Másodszor, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megadott utasokkal kapcsolatos adatokat a Tirrenia által 2010-ben és 2011-ben a közszolgáltatási rendszerben üzemeltetett útvonalak vonatkozásában. Ez alapján a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvel, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésnek d) pontjában és a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételek teljesülnek. Emellett, mivel a meghosszabbított eredeti szerződések nyomán fizetett kompenzációt állítólagosan tisztázták a kötelezettségszegési eljárással összefüggésben, a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (4) bekezdésében, illetve a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételek is teljesülnek.

| (204) | Emellett a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy nem részsült túlkompenzációban az állam részéről. Közelebbről: a vállalat rámutatott arra, hogy abban az időszakban, amíg rendkívüli igazgatás alatt állt (2010 szeptembere és 2012 júliusa között) a támogatás összege megközelítőleg 20 millió EUR-val alacsonyabb volt abszolút értéken és körülbelül 25 %-kal relatív értéken, mint a vállalat által a megelőző két évben (2008–2009) kapott támogatások átlagos összege. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megjegyezte, hogy a 2009 végéig fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció lehetővé tette a Tirrenia számára, hogy kiegyenlítse jövedelmét és kiadásait, és hogy gazdasági és pénzügyi távlatainak fokozatos romlása ellenére is tovább működhessen. A Tirrenia idővel egyre inkább a támogatásokra szorult, mivel egyéb bevételei nem tartottak lépést a közszolgáltatás nyújtásával összefüggő költségeinek emelkedésével. Ugyanakkor, a 2009. évi törvény 2010-től felső határt állapított meg a kompenzációra, ezért az jelentősen elmaradt a korábbi évekétől. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy emiatt az állami támogatás nem tudta fedezni a Tirrenia által a szóban forgó útvonalakon felmerült működési költségeket. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia tehát azt állapítja meg, hogy nem részesült semmilyen túlkompenzációban az eredeti szerződések meghosszabbításának éveiben. |
| --- | --- |

(204)

Emellett a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy nem részsült túlkompenzációban az állam részéről. Közelebbről: a vállalat rámutatott arra, hogy abban az időszakban, amíg rendkívüli igazgatás alatt állt (2010 szeptembere és 2012 júliusa között) a támogatás összege megközelítőleg 20 millió EUR-val alacsonyabb volt abszolút értéken és körülbelül 25 %-kal relatív értéken, mint a vállalat által a megelőző két évben (2008–2009) kapott támogatások átlagos összege. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megjegyezte, hogy a 2009 végéig fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció lehetővé tette a Tirrenia számára, hogy kiegyenlítse jövedelmét és kiadásait, és hogy gazdasági és pénzügyi távlatainak fokozatos romlása ellenére is tovább működhessen. A Tirrenia idővel egyre inkább a támogatásokra szorult, mivel egyéb bevételei nem tartottak lépést a közszolgáltatás nyújtásával összefüggő költségeinek emelkedésével. Ugyanakkor, a 2009. évi törvény 2010-től felső határt állapított meg a kompenzációra, ezért az jelentősen elmaradt a korábbi évekétől. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy emiatt az állami támogatás nem tudta fedezni a Tirrenia által a szóban forgó útvonalakon felmerült működési költségeket. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia tehát azt állapítja meg, hogy nem részesült semmilyen túlkompenzációban az eredeti szerződések meghosszabbításának éveiben.

5.1.3.   A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás potenciálisan jogellenes meghosszabbításáról

A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás potenciálisan jogellenes meghosszabbításáról

| (205) | Ami a 2010. évi határozattal jóváhagyott megmentési támogatás visszafizetését illeti, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia emlékeztetett arra, hogy az olasz hatóságok 2011. május 16-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és Siremar visszafizetné a megmentési támogatást a Tirrenia és a Siremar üzletága értékesítésének lezárultát követően, az ezen értékesítésekből befolyó bevétel felhasználásával. Mivel a gazdaságfejlesztési minisztérium 2011. május 23-án engedélyezte a Tirrenia üzletága CIN-nek történő odaítélését, és 2011. július 25-én aláírták az adásvételi szerződést, mind az olasz hatóságok, mind a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia akkor jogosan hitt abban, hogy a támogatást az előírtak szerint 2011. augusztus 28-ig vissza tudják fizetni. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megjegyezte, hogy az értékesítés lezárulta váratlan események miatt késett, ezért a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniának a tervezettnél jóval hosszabb ideig és a kapcsolódó költségek viselése mellett folytatnia kellett a szolgáltatást. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia ugyanakkor 2012. szeptember 18-án, azaz az első részlet CIN általi, 2012. augusztus 1-jén jóváírt megfizetését követően mindössze 48 nappal, egy összegben visszafizette az államnak a teljes megmentési támogatást. |
| --- | --- |

(205)

Ami a 2010. évi határozattal jóváhagyott megmentési támogatás visszafizetését illeti, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia emlékeztetett arra, hogy az olasz hatóságok 2011. május 16-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és Siremar visszafizetné a megmentési támogatást a Tirrenia és a Siremar üzletága értékesítésének lezárultát követően, az ezen értékesítésekből befolyó bevétel felhasználásával. Mivel a gazdaságfejlesztési minisztérium 2011. május 23-án engedélyezte a Tirrenia üzletága CIN-nek történő odaítélését, és 2011. július 25-én aláírták az adásvételi szerződést, mind az olasz hatóságok, mind a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia akkor jogosan hitt abban, hogy a támogatást az előírtak szerint 2011. augusztus 28-ig vissza tudják fizetni. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megjegyezte, hogy az értékesítés lezárulta váratlan események miatt késett, ezért a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniának a tervezettnél jóval hosszabb ideig és a kapcsolódó költségek viselése mellett folytatnia kellett a szolgáltatást. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia ugyanakkor 2012. szeptember 18-án, azaz az első részlet CIN általi, 2012. augusztus 1-jén jóváírt megfizetését követően mindössze 48 nappal, egy összegben visszafizette az államnak a teljes megmentési támogatást.

| (206) | Ami a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 25.c) pontjában megállapított követelményt illeti, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a következőket jegyezte meg. A Tirrenia felszámolási tervét jóval a fent említett hat hónapos határidő lejárta előtt közzétették a rendkívüli igazgatás honlapján (78). A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hozzátette, hogy a privatizációs eljárás későbbi alakulásával kapcsolatos minden releváns információt, amely állítása szerint lényegében egy, a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban meghatározott szerkezetátalakítási tervből állt, szabályszerűen benyújtottak a Bizottsághoz mind az állami támogatási, mind az összefonódás-jóváhagyási eljárásban. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia ezért azt állította, hogy a Bizottságot teljeskörűen tájékoztatták, és hogy ez a terv megvalósítható, koherens és nagyszabású volt, hogy helyreállítsa a Tirrenia életképességét a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás előírásai szerint. |
| --- | --- |

(206)

Ami a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 25.c) pontjában megállapított követelményt illeti, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a következőket jegyezte meg. A Tirrenia felszámolási tervét jóval a fent említett hat hónapos határidő lejárta előtt közzétették a rendkívüli igazgatás honlapján (78). A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hozzátette, hogy a privatizációs eljárás későbbi alakulásával kapcsolatos minden releváns információt, amely állítása szerint lényegében egy, a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban meghatározott szerkezetátalakítási tervből állt, szabályszerűen benyújtottak a Bizottsághoz mind az állami támogatási, mind az összefonódás-jóváhagyási eljárásban. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia ezért azt állította, hogy a Bizottságot teljeskörűen tájékoztatták, és hogy ez a terv megvalósítható, koherens és nagyszabású volt, hogy helyreállítsa a Tirrenia életképességét a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás előírásai szerint.

78

| (207) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal is érvelt, hogy a Tirrenia mihelyt megkapta a közszolgáltatás rendszeres biztosítását a felszámolási folyamat kellő lebonyolítása mellett lehetővé tevő megmentési támogatást, többé nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás. Meglátása szerint a szóban forgó időszakban ezeket a tevékenységeket rendszeresen ellátták, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra általában jellemző zavarok nélkül. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hozzátette, hogy a privatizáció lezárulása egybeesett a szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtásával. Ez együtt járt a Tirrenia szervezetének és vezetésének strukturális átalakításával, amelynek célja a hosszú távú jövedelmezőség visszanyerésének biztosítása volt. Végezetül, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a 2010. évi határozat megerősítette, hogy az „először és utoljára” elvnek megfeleltek, a múltat érintően is, azaz a közszolgáltatási kötelezettségekért fizetett kompenzációkkal összefüggésben. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia tehát azzal érvelt, hogy az olasz hatóságoknak jogos elvárásaik lehettek azt illetően, hogy e kompenzáció nem tartalmaz állami támogatást. |
| --- | --- |

(207)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal is érvelt, hogy a Tirrenia mihelyt megkapta a közszolgáltatás rendszeres biztosítását a felszámolási folyamat kellő lebonyolítása mellett lehetővé tevő megmentési támogatást, többé nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás. Meglátása szerint a szóban forgó időszakban ezeket a tevékenységeket rendszeresen ellátták, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra általában jellemző zavarok nélkül. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hozzátette, hogy a privatizáció lezárulása egybeesett a szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtásával. Ez együtt járt a Tirrenia szervezetének és vezetésének strukturális átalakításával, amelynek célja a hosszú távú jövedelmezőség visszanyerésének biztosítása volt. Végezetül, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a 2010. évi határozat megerősítette, hogy az „először és utoljára” elvnek megfeleltek, a múltat érintően is, azaz a közszolgáltatási kötelezettségekért fizetett kompenzációkkal összefüggésben. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia tehát azzal érvelt, hogy az olasz hatóságoknak jogos elvárásaik lehettek azt illetően, hogy e kompenzáció nem tartalmaz állami támogatást.

5.1.4.   Az új szerződésről

Az új szerződésről

| (208) | Az alkalmazott eljárást illetően a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy Olaszország 2012. január 10-én pusztán jogbiztonsági okokból jelentette be az új szerződést a Bizottságnak. Ezért a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem értett egyet a Bizottság 2012. évi határozatban képviselt azon álláspontjával, hogy az intézkedés jogellenes támogatásnak minősülhet, amelyet az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt felfüggesztési kötelezettség megsértésével ítéltek oda. |
| --- | --- |

(208)

Az alkalmazott eljárást illetően a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy Olaszország 2012. január 10-én pusztán jogbiztonsági okokból jelentette be az új szerződést a Bizottságnak. Ezért a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem értett egyet a Bizottság 2012. évi határozatban képviselt azon álláspontjával, hogy az intézkedés jogellenes támogatásnak minősülhet, amelyet az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt felfüggesztési kötelezettség megsértésével ítéltek oda.

| (209) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia érdemben a Bizottságnak az intézkedés 2011. évi ÁGÉSZ-határozatban megállapított feltételeknek való megfelelésével kapcsolatos kételyeivel foglalkozott. |
| --- | --- |

(209)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia érdemben a Bizottságnak az intézkedés 2011. évi ÁGÉSZ-határozatban megállapított feltételeknek való megfelelésével kapcsolatos kételyeivel foglalkozott.

| (210) | Közelebbről, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy az utasokra vonatkozó, 2010-es és 2011-es adatok alapján a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában az utasokat illetően megállapított küszöbértéket nem sértették meg. Emellett, mivel az új szerződés időtartama nyolc év, az nem haladja meg a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdésében megállapított legfeljebb 10 évet. Továbbá a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy a kötelezettségszegési eljárás kimenetelének fényében (lásd még 5.1.1. szakaszt) és a Tirrenia üzletágának privatizációját követően a 2011. évi határozat 2. cikkének (4) bekezdésében megadott feltétel is teljesül. |
| --- | --- |

(210)

Közelebbről, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy az utasokra vonatkozó, 2010-es és 2011-es adatok alapján a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában az utasokat illetően megállapított küszöbértéket nem sértették meg. Emellett, mivel az új szerződés időtartama nyolc év, az nem haladja meg a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdésében megállapított legfeljebb 10 évet. Továbbá a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy a kötelezettségszegési eljárás kimenetelének fényében (lásd még 5.1.1. szakaszt) és a Tirrenia üzletágának privatizációját követően a 2011. évi határozat 2. cikkének (4) bekezdésében megadott feltétel is teljesül.

| (211) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy az új szerződés 3. cikke egyértelműen meghatározza a nyújtandó szolgáltatásokat, míg A. melléklete részletezi a használandó hajótípusokat és a lefedendő idősávokat, továbbá megállapítja az esti az és éjszakai szolgáltatásokra vonatkozó követelményeket és a viteldíj-korlátokat. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt is hozzátette, hogy az új szerződés részletes szabályokat állapít meg a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei, rendelkezéseket a túlkompenzáció elkerülése és visszafizetése, valamint kötelező követelményeket a nyújtott szolgáltatások egyes lényeges szempontjai (ár, minőség és mennyiség) vonatkozásában. Az új szerződés A. melléklete minden egyes útvonal tekintetében megállapítja a személyenként vagy járművenként kiszabható legmagasabb díjakat, és különbséget tesz normál viteldíjak és a szigeti lakosok által fizetendő csökkentett viteldíjak között. A szerződés rögzíti a közszolgáltatási kötelezettségért járó éves kompenzációt a szerződés időtartamára. Ugyanakkor egy mechanizmus segítségével háromévente felülvizsgálják a gazdasági referenciaparamétereket, egy védzáradék pedig a bizonyos gazdasági paraméterek tekintetében egy adott küszöbérték túllépésével járó, előre nem látható strukturális változások esetére mindkét fél számára előnyös lehetőségeket biztosít. Végezetül a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a fentiekben ismertetett követelményeknek való teljes megfelelés biztosítása érdekében az új szerződés szigorú és átfogó, a visszatartás elvén alapuló szankciórendszert vezetett be a szolgáltatóra nézve. A felügyeletet ellátó minisztériumok emellett felhatalmazást kaptak arra, hogy vizsgálatokat és ellenőrzéseket folytassanak le, és hozzájussanak a szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítésének értékeléséhez szükséges információkhoz. |
| --- | --- |

(211)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy az új szerződés 3. cikke egyértelműen meghatározza a nyújtandó szolgáltatásokat, míg A. melléklete részletezi a használandó hajótípusokat és a lefedendő idősávokat, továbbá megállapítja az esti az és éjszakai szolgáltatásokra vonatkozó követelményeket és a viteldíj-korlátokat. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt is hozzátette, hogy az új szerződés részletes szabályokat állapít meg a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei, rendelkezéseket a túlkompenzáció elkerülése és visszafizetése, valamint kötelező követelményeket a nyújtott szolgáltatások egyes lényeges szempontjai (ár, minőség és mennyiség) vonatkozásában. Az új szerződés A. melléklete minden egyes útvonal tekintetében megállapítja a személyenként vagy járművenként kiszabható legmagasabb díjakat, és különbséget tesz normál viteldíjak és a szigeti lakosok által fizetendő csökkentett viteldíjak között. A szerződés rögzíti a közszolgáltatási kötelezettségért járó éves kompenzációt a szerződés időtartamára. Ugyanakkor egy mechanizmus segítségével háromévente felülvizsgálják a gazdasági referenciaparamétereket, egy védzáradék pedig a bizonyos gazdasági paraméterek tekintetében egy adott küszöbérték túllépésével járó, előre nem látható strukturális változások esetére mindkét fél számára előnyös lehetőségeket biztosít. Végezetül a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a fentiekben ismertetett követelményeknek való teljes megfelelés biztosítása érdekében az új szerződés szigorú és átfogó, a visszatartás elvén alapuló szankciórendszert vezetett be a szolgáltatóra nézve. A felügyeletet ellátó minisztériumok emellett felhatalmazást kaptak arra, hogy vizsgálatokat és ellenőrzéseket folytassanak le, és hozzájussanak a szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítésének értékeléséhez szükséges információkhoz.

5.1.5.   A Tirrenia privatizációjáról és a vételár CIN általi halasztott megfizetéséről

A Tirrenia privatizációjáról és a vételár CIN általi halasztott megfizetéséről

| (212) | A 2011. évi határozatra adott válaszában a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a Tirrenia üzletágának privatizációja teljes mértékben összhangban van az állami támogatási jogszabályokkal. A vállalat hivatkozott különösen a GRAWE-ügyben megjelenő ítélkezési gyakorlatra (79), amely szerint ha egy állami vállalatot privatizálnak, vélelmezhető, hogy a piaci ár a legmagasabb beérkezett ajánlatnak felel meg, ha ez az ajánlat hihető és van gazdasági értéke. |
| --- | --- |

(212)

A 2011. évi határozatra adott válaszában a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a Tirrenia üzletágának privatizációja teljes mértékben összhangban van az állami támogatási jogszabályokkal. A vállalat hivatkozott különösen a GRAWE-ügyben megjelenő ítélkezési gyakorlatra (79), amely szerint ha egy állami vállalatot privatizálnak, vélelmezhető, hogy a piaci ár a legmagasabb beérkezett ajánlatnak felel meg, ha ez az ajánlat hihető és van gazdasági értéke.

79

| (213) | A 2012. évi határozatra adott válaszában a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia emlékeztetett a közbeszerzési eljárás fő lépéseire és az azt követő fejleményekre. Hangsúlyozta, hogy a rendkívüli biztos oly módon alakította ki és folytatta le a közbeszerzési eljárást, amelyet a legmegfelelőbbnek ítélt a legmagasabb érték eléréséhez, és hogy törvény kötelezte arra, hogy biztosítékokat hozzon létre a közbeszerzési eljárás átláthatóságának, pártatlanságának és tisztességességének garantálására. |
| --- | --- |

(213)

A 2012. évi határozatra adott válaszában a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia emlékeztetett a közbeszerzési eljárás fő lépéseire és az azt követő fejleményekre. Hangsúlyozta, hogy a rendkívüli biztos oly módon alakította ki és folytatta le a közbeszerzési eljárást, amelyet a legmegfelelőbbnek ítélt a legmagasabb érték eléréséhez, és hogy törvény kötelezte arra, hogy biztosítékokat hozzon létre a közbeszerzési eljárás átláthatóságának, pártatlanságának és tisztességességének garantálására.

| (214) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal is érvelt, hogy a közbeszerzési folyamatra nem vonatkozott olyan feltétel, amely önmagában képes lett volna csökkenteni az értékesítésre felkínált eszközök értékét vagy a potenciális vevők számát. Közelebbről ez az érvelés a 2011. évi határozatban említett feltételekhez, nevezetesen i. a foglalkoztatási szintek fenntartásához és ii. a hajók és a közszolgáltatási kötelezettségek egyetlen közbeszerzési eljárásban történő együttes értékesítéséhez kapcsolódik. Ami az előbbit illeti, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy az egy olyan kötelező rendelkezésből fakadt, amelyet általános hatályú, megkülönböztetés nélkül alkalmazandó jogi aktus állapított meg. Az utóbbi kapcsán a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megjegyezte, hogy az a lehetőség, hogy az üzletág flottáját a szerződésben megállapított közszolgáltatási útvonalak kiszolgálására használják, inkább életképes üzleti lehetőségnek tűnik, semmint az értékesítésre felkínált üzletág értékét befolyásoló negatív tényezőnek, különösen a tengeri szállítási ágazatban akkoriban tapasztalható recessziót figyelembe véve. |
| --- | --- |

(214)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal is érvelt, hogy a közbeszerzési folyamatra nem vonatkozott olyan feltétel, amely önmagában képes lett volna csökkenteni az értékesítésre felkínált eszközök értékét vagy a potenciális vevők számát. Közelebbről ez az érvelés a 2011. évi határozatban említett feltételekhez, nevezetesen i. a foglalkoztatási szintek fenntartásához és ii. a hajók és a közszolgáltatási kötelezettségek egyetlen közbeszerzési eljárásban történő együttes értékesítéséhez kapcsolódik. Ami az előbbit illeti, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy az egy olyan kötelező rendelkezésből fakadt, amelyet általános hatályú, megkülönböztetés nélkül alkalmazandó jogi aktus állapított meg. Az utóbbi kapcsán a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia megjegyezte, hogy az a lehetőség, hogy az üzletág flottáját a szerződésben megállapított közszolgáltatási útvonalak kiszolgálására használják, inkább életképes üzleti lehetőségnek tűnik, semmint az értékesítésre felkínált üzletág értékét befolyásoló negatív tényezőnek, különösen a tengeri szállítási ágazatban akkoriban tapasztalható recessziót figyelembe véve.

| (215) | A vételár egy része CIN általi halaszott megfizetésének konkrét kérdését illetően a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy ezt a kérdést nem lehet a privatizáció egészétől elkülönítetten értékelni. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hangsúlyozta, hogy a közbeszerzési eljárást úgy alakították ki, hogy teljeskörűen tiszteletben tartsák a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét. Ezért, és az európai bíróságok ítélkezési gyakorlata alapján (80) a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy e közbeszerzési eljárás eredménye a piaci ár volt. A lépcsőzetes fizetést megengedő döntés a közbeszerzési folyamat dinamikájának része; és annak az az oka, hogy nem tettek a CIN által benyújtott ajánlattal versengő végső ajánlatot. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy a vételár egy része halaszott megfizetésének megengedése tehát nem a CIN javát szolgáló szelektív beavatkozás. Ez annál is inkább így van, hogy mivel minden potenciális ajánlattevő tudomást szerzett arról, hogy a CIN ajánlatában szerepel a részleges, részletekben történő fizetés, és hogy felhívták őket arra, hogy versengő ajánlatot nyújtsanak be. |
| --- | --- |

(215)

A vételár egy része CIN általi halaszott megfizetésének konkrét kérdését illetően a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy ezt a kérdést nem lehet a privatizáció egészétől elkülönítetten értékelni. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hangsúlyozta, hogy a közbeszerzési eljárást úgy alakították ki, hogy teljeskörűen tiszteletben tartsák a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét. Ezért, és az európai bíróságok ítélkezési gyakorlata alapján (80) a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy e közbeszerzési eljárás eredménye a piaci ár volt. A lépcsőzetes fizetést megengedő döntés a közbeszerzési folyamat dinamikájának része; és annak az az oka, hogy nem tettek a CIN által benyújtott ajánlattal versengő végső ajánlatot. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azzal érvelt, hogy a vételár egy része halaszott megfizetésének megengedése tehát nem a CIN javát szolgáló szelektív beavatkozás. Ez annál is inkább így van, hogy mivel minden potenciális ajánlattevő tudomást szerzett arról, hogy a CIN ajánlatában szerepel a részleges, részletekben történő fizetés, és hogy felhívták őket arra, hogy versengő ajánlatot nyújtsanak be.

80

| (216) | Ebből kifolyólag a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy a Bizottságnak a Tirrenia privatizációjával és a vételár lépcsőzetes megfizetésével kapcsolatos kételyei nem indokoltak. |
| --- | --- |

(216)

Ebből kifolyólag a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy a Bizottságnak a Tirrenia privatizációjával és a vételár lépcsőzetes megfizetésével kapcsolatos kételyei nem indokoltak.

5.1.6.   A Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosság hiányáról

A Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosság hiányáról

| (217) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a Tirrenia üzletága privatizációjának következő jellemzőit mutatta be: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek); a felek gazdasági tevékenysége, személyi állománya és kiléte; az eladási ár; a működés logikája és időzítése. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy a jelen ügyben mindezek a tényezők abba az irányba mutatnak, hogy nem áll fenn gazdasági folytonosság a Tirrenia üzletágát értékesítő rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között. |
| --- | --- |

(217)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia a Tirrenia üzletága privatizációjának következő jellemzőit mutatta be: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek); a felek gazdasági tevékenysége, személyi állománya és kiléte; az eladási ár; a működés logikája és időzítése. A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt állította, hogy a jelen ügyben mindezek a tényezők abba az irányba mutatnak, hogy nem áll fenn gazdasági folytonosság a Tirrenia üzletágát értékesítő rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között.

| (218) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia különösen azzal érvelt, hogy a CIN-re történő átruházás tárgya jóval szűkebb körű az eredetileg tervezettnél, mivel csak a közszolgáltatást ellátó üzleti egységet kínálták fel értékesítésre, nem az egész Tirreniát (ideértve a Siremart). Emellett az értékesítés lezárultakor a Tirrenia üzletág eszközeihez köthető fennálló kötelezettségeket törölték. |
| --- | --- |

(218)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia különösen azzal érvelt, hogy a CIN-re történő átruházás tárgya jóval szűkebb körű az eredetileg tervezettnél, mivel csak a közszolgáltatást ellátó üzleti egységet kínálták fel értékesítésre, nem az egész Tirreniát (ideértve a Siremart). Emellett az értékesítés lezárultakor a Tirrenia üzletág eszközeihez köthető fennálló kötelezettségeket törölték.

| (219) | A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt is megjegyezte, hogy magából a tranzakció jellegéből – azaz a privatizáció elérése – adódik a gazdasági tevékenység folytonosságának nyilvánvaló hiánya, a szervezeti struktúra, a döntéshozatali eljárás, a vezetési kritériumok és az üzleti stratégiák szempontjából. Emellett miután az AGCM megvizsgálta a tranzakciót, az új magánvállalkozás tevékenységét korlátozó intézkedéseknek vetették alá (81), amelyek szándékolt céljukon (azaz a verseny előmozdítása) felül növelték a Tirrenia üzletágának eladója és vevője közötti gazdasági folytonosság hiányát. |
| --- | --- |

(219)

A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azt is megjegyezte, hogy magából a tranzakció jellegéből – azaz a privatizáció elérése – adódik a gazdasági tevékenység folytonosságának nyilvánvaló hiánya, a szervezeti struktúra, a döntéshozatali eljárás, a vezetési kritériumok és az üzleti stratégiák szempontjából. Emellett miután az AGCM megvizsgálta a tranzakciót, az új magánvállalkozás tevékenységét korlátozó intézkedéseknek vetették alá (81), amelyek szándékolt céljukon (azaz a verseny előmozdítása) felül növelték a Tirrenia üzletágának eladója és vevője közötti gazdasági folytonosság hiányát.

81

| (220) | Emellett, a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 56. cikkének (3-bis) bekezdésében meghatározottak szerint az olasz polgári törvénykönyv 2112. cikke nem vonatkozik az alapvető közszolgáltatásokat nyújtó vállalatok értékesítésére, biztosítva a munkaerő folytonosságának hiányát. Emellett a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia emlékeztett arra, hogy egy független szakértő határozta meg a minimális eladási árat, és hogy az értékesítési eljárás átlátható és megkülönböztetésmentes volt, az egyetlen odaítélési feltétel pedig a legmagasabb ár volt. |
| --- | --- |

(220)

Emellett, a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 56. cikkének (3-bis) bekezdésében meghatározottak szerint az olasz polgári törvénykönyv 2112. cikke nem vonatkozik az alapvető közszolgáltatásokat nyújtó vállalatok értékesítésére, biztosítva a munkaerő folytonosságának hiányát. Emellett a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia emlékeztett arra, hogy egy független szakértő határozta meg a minimális eladási árat, és hogy az értékesítési eljárás átlátható és megkülönböztetésmentes volt, az egyetlen odaítélési feltétel pedig a legmagasabb ár volt.

| (221) | Végezetül, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a Tirrenia üzletágára kiírt közbeszerzési eljárás 2010 szeptemberében indult; az eljárás eredményeként 2011. július 25-én írták alá az adásvételi szerződést a CIN-nel, míg a Bizottság csak a 2011. október 5-i határozatával indította meg a hivatalos vizsgálatot. Így az ügyletnek nem lehetett az a célja, hogy megkerülje az állami támogatási szabályokat. Ezzel szemben, a tranzakció célja az volt, hogy liberalizálja a tengeri szállítási ágazatot, a tengeri kabotázsról szóló rendeletben előírtak szerint, privatizáció útján. |
| --- | --- |

(221)

Végezetül, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia rámutatott arra, hogy a Tirrenia üzletágára kiírt közbeszerzési eljárás 2010 szeptemberében indult; az eljárás eredményeként 2011. július 25-én írták alá az adásvételi szerződést a CIN-nel, míg a Bizottság csak a 2011. október 5-i határozatával indította meg a hivatalos vizsgálatot. Így az ügyletnek nem lehetett az a célja, hogy megkerülje az állami támogatási szabályokat. Ezzel szemben, a tranzakció célja az volt, hogy liberalizálja a tengeri szállítási ágazatot, a tengeri kabotázsról szóló rendeletben előírtak szerint, privatizáció útján.

5.2.   A CIN észrevételei

A CIN észrevételei

| (222) | A CIN 2011. évi és 2012. évi határozatra adott válaszait a következő szakaszok foglalják össze; e válaszok elsődlegesen a privatizációs eljárásra összpontosítanak. |
| --- | --- |

(222)

A CIN 2011. évi és 2012. évi határozatra adott válaszait a következő szakaszok foglalják össze; e válaszok elsődlegesen a privatizációs eljárásra összpontosítanak.

5.2.1.   Az értékesítési eljárás átláthatóságáról

Az értékesítési eljárás átláthatóságáról

| (223) | A CIN rámutat arra, hogy a Tirrenia értékesítésére, amely vállalat rendkívüli igazgatás hatálya alatt állt, miután fizetésképtelennek nyilvánították, versenyen alapuló, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásban került sor a 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikke (4-quater) bekezdésében meghatározott módon. A 134/2008. sz. törvényerejű rendeletben előírt azon lehetőségnek, hogy a felvásárlót magántárgyalásokon válasszák ki, a CIN szerint kétségtelenül az a feltétele, hogy megfeleljenek a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvének. |
| --- | --- |

(223)

A CIN rámutat arra, hogy a Tirrenia értékesítésére, amely vállalat rendkívüli igazgatás hatálya alatt állt, miután fizetésképtelennek nyilvánították, versenyen alapuló, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásban került sor a 347/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. cikke (4-quater) bekezdésében meghatározott módon. A 134/2008. sz. törvényerejű rendeletben előírt azon lehetőségnek, hogy a felvásárlót magántárgyalásokon válasszák ki, a CIN szerint kétségtelenül az a feltétele, hogy megfeleljenek a verseny, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvének.

| (224) | Ugyanezen kérdést érintően a CIN hivatkozik a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia 2011. október 5-i sajtóközleményére, amely a következőket jegyzi meg: „ezeket az eljárásokat (82) az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvének teljes mértékben megfelelő közbeszerzési eljárások alapján folytatják le, a kezdetektől kizárva minden lehetőségét a magántárgyalásokon keresztül történő értékesítésnek”; és „annak biztosítása érdekében, hogy a közbeszerzési eljárás a lehető legnagyobb számú piaci szereplő előtt nyitva álljon, az értékesítésre felkínált üzletágak terjedelmét azokra az eszközökre és szerződéses jogviszonyokra korlátozzák, amelyek alapvetőek a közszolgáltatás nyújtásához, míg a vállalatok birtokában levő többi eszközt külön eljárásban értesítették. [...] a potenciális vevőkre a törvényben megkövetelteken felül nem írtak elő kötelezettséget vagy terhet”. |
| --- | --- |

(224)

Ugyanezen kérdést érintően a CIN hivatkozik a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia 2011. október 5-i sajtóközleményére, amely a következőket jegyzi meg: „ezeket az eljárásokat (82) az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvének teljes mértékben megfelelő közbeszerzési eljárások alapján folytatják le, a kezdetektől kizárva minden lehetőségét a magántárgyalásokon keresztül történő értékesítésnek”; és „annak biztosítása érdekében, hogy a közbeszerzési eljárás a lehető legnagyobb számú piaci szereplő előtt nyitva álljon, az értékesítésre felkínált üzletágak terjedelmét azokra az eszközökre és szerződéses jogviszonyokra korlátozzák, amelyek alapvetőek a közszolgáltatás nyújtásához, míg a vállalatok birtokában levő többi eszközt külön eljárásban értesítették. [...] a potenciális vevőkre a törvényben megkövetelteken felül nem írtak elő kötelezettséget vagy terhet”.

82

| (225) | A közbeszerzési eljárás közzétételének és későbbi lefolytatásának módját illetően a CIN a következő észrevételeket tette. |
| --- | --- |

(225)

A közbeszerzési eljárás közzétételének és későbbi lefolytatásának módját illetően a CIN a következő észrevételeket tette.

| (226) | Először is, a részvételi szándék kifejezésére való felhívást nemcsak a Tirrenia weboldalán és más weboldalakon tették közzé, hanem a fontosabb nemzeti és külföldi újságokban is, mind olaszul, mind angolul. Továbbá a felhívásra való válaszadás eredeti határidejét majdnem egy hónappal, 2010. október 20-ig meghosszabbították. Ezért minden, nemzeti és nemzetközi potenciális ajánlattevő bőséges időt kapott arra, hogy részvételi szándékát kifejezze és megszerezze a Tirrenia üzletág felvásárlására irányuló ajánlat elkészítéséhez szükséges információt. |
| --- | --- |

(226)

Először is, a részvételi szándék kifejezésére való felhívást nemcsak a Tirrenia weboldalán és más weboldalakon tették közzé, hanem a fontosabb nemzeti és külföldi újságokban is, mind olaszul, mind angolul. Továbbá a felhívásra való válaszadás eredeti határidejét majdnem egy hónappal, 2010. október 20-ig meghosszabbították. Ezért minden, nemzeti és nemzetközi potenciális ajánlattevő bőséges időt kapott arra, hogy részvételi szándékát kifejezze és megszerezze a Tirrenia üzletág felvásárlására irányuló ajánlat elkészítéséhez szükséges információt.

| (227) | Több mint 20 fél fejezte ki részvételi szándékát. A CIN tehát úgy véli, a Bizottság azon álláspontja, miszerint az értékesítési eljárás nincs összhangban az átláthatósági követelményekkel, mivel magántárgyalásokon alapul, teljes mértékben megalapozatlan. Az átvilágítási szakaszban minden ajánlattevő kellő hozzáférést kapott a Tirrenia üzletággal kapcsolatos releváns információhoz. Konkrétabban, a potenciális ajánlattevők rendelkezésére bocsátottak az ajánlat elkészítéséhez szükséges minden műszaki-jogi, gazdasági-pénzügyi információt (ideértve az eladásra kínált üzletág terjedelmének részletes leírását, az üzleti tervet, az eladói átvilágítási jelentést és az új közszolgáltatási szerződés tervezetét). |
| --- | --- |

(227)

Több mint 20 fél fejezte ki részvételi szándékát. A CIN tehát úgy véli, a Bizottság azon álláspontja, miszerint az értékesítési eljárás nincs összhangban az átláthatósági követelményekkel, mivel magántárgyalásokon alapul, teljes mértékben megalapozatlan. Az átvilágítási szakaszban minden ajánlattevő kellő hozzáférést kapott a Tirrenia üzletággal kapcsolatos releváns információhoz. Konkrétabban, a potenciális ajánlattevők rendelkezésére bocsátottak az ajánlat elkészítéséhez szükséges minden műszaki-jogi, gazdasági-pénzügyi információt (ideértve az eladásra kínált üzletág terjedelmének részletes leírását, az üzleti tervet, az eladói átvilágítási jelentést és az új közszolgáltatási szerződés tervezetét).

| (228) | A CIN megállapítja, hogy nem lehet kétségbe vonni, hogy mindazok, akik potenciálisan érdeklődtek a Tirrenia üzletágának felvásárlása iránt, mind Olaszországból, mind külföldről, képesek voltak ilyen irányú részvételi szándékukat kifejezni, és később átlátható és megkülönböztetésmentes rendelkezések szerint hozzáférhettek a részletes ajánlat benyújtásához szükséges dokumentációhoz. |
| --- | --- |

(228)

A CIN megállapítja, hogy nem lehet kétségbe vonni, hogy mindazok, akik potenciálisan érdeklődtek a Tirrenia üzletágának felvásárlása iránt, mind Olaszországból, mind külföldről, képesek voltak ilyen irányú részvételi szándékukat kifejezni, és később átlátható és megkülönböztetésmentes rendelkezések szerint hozzáférhettek a részletes ajánlat benyújtásához szükséges dokumentációhoz.

5.2.2.   A privatizáció tárgyáról

A privatizáció tárgyáról

| (229) | Válaszában a CIN rámutat arra, hogy a legmagasabb eladási ár elérésének kifejezett céljából a rendkívüli biztos a Tirrenia üzletága értékesítésének tárgyát csak azokra az eszközökre és szerződésekre korlátozta, amelyeket a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához írtak elő. |
| --- | --- |

(229)

Válaszában a CIN rámutat arra, hogy a legmagasabb eladási ár elérésének kifejezett céljából a rendkívüli biztos a Tirrenia üzletága értékesítésének tárgyát csak azokra az eszközökre és szerződésekre korlátozta, amelyeket a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához írtak elő.

| (230) | Közelebbről, minden, az értékesítés alá vont hajóra feltétlenül szükség van a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához, minthogy ezek pontosan ugyanazok hajók, amelyeket a Tirrenia a szerződés szerinti közszolgáltatási kötelezettség körébe tartozó útvonalakon használt. Ami a Civitavecchia–Olbia, Genova–Porto Torres és Nápoly–Palermo útvonalat illeti, amelyek tekintetében csak a holtszezonban fizetnek állami kompenzációt, ugyanezeket a hajókat veszik igénybe a főszezonban történő szolgáltatásnyújtáshoz. A CIN azzal érvel, hogy mivel ezek a hajók az év kétharmadában a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódnak és alapvetőek a szempontjából, ezért szükségképpen bekerültek az értékesítésre felkínált üzletágba. |
| --- | --- |

(230)

Közelebbről, minden, az értékesítés alá vont hajóra feltétlenül szükség van a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához, minthogy ezek pontosan ugyanazok hajók, amelyeket a Tirrenia a szerződés szerinti közszolgáltatási kötelezettség körébe tartozó útvonalakon használt. Ami a Civitavecchia–Olbia, Genova–Porto Torres és Nápoly–Palermo útvonalat illeti, amelyek tekintetében csak a holtszezonban fizetnek állami kompenzációt, ugyanezeket a hajókat veszik igénybe a főszezonban történő szolgáltatásnyújtáshoz. A CIN azzal érvel, hogy mivel ezek a hajók az év kétharmadában a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódnak és alapvetőek a szempontjából, ezért szükségképpen bekerültek az értékesítésre felkínált üzletágba.

| (231) | Végezetül, a CIN megjegyzi, hogy a rendkívüli biztos külön eljárásokat indított a Tirrenia azon eszközei tekintetében, amelyekre nem volt szükség a közszolgáltatás alá tartozó összeköttetések kiszolgálásához. Ezen eljárások közé tartoztak a Tirrenia ingatlanvagyonának és műtárgyainak értékesítése és – ami a legfontosabb – a Tirrenia azon hat hajójának értékesítése, amelyekre nem volt szükség a szerződés szerinti közszolgáltatás biztosításához. |
| --- | --- |

(231)

Végezetül, a CIN megjegyzi, hogy a rendkívüli biztos külön eljárásokat indított a Tirrenia azon eszközei tekintetében, amelyekre nem volt szükség a közszolgáltatás alá tartozó összeköttetések kiszolgálásához. Ezen eljárások közé tartoztak a Tirrenia ingatlanvagyonának és műtárgyainak értékesítése és – ami a legfontosabb – a Tirrenia azon hat hajójának értékesítése, amelyekre nem volt szükség a szerződés szerinti közszolgáltatás biztosításához.

5.2.3.   Az ajánlattevőkre előírt feltételekről

Az ajánlattevőkre előírt feltételekről

| (232) | Ami a foglalkoztatási szintek fenntartását illeti, a CIN azt állítja, hogy e tekintetben az egyetlen előírt kötelezettség a hatályos jogszabályokból, nevezetesen a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdéséből ered, ezért azt nem a rendkívüli biztos írta elő a Tirreniával kapcsolatos konkrét ügyben. |
| --- | --- |

(232)

Ami a foglalkoztatási szintek fenntartását illeti, a CIN azt állítja, hogy e tekintetben az egyetlen előírt kötelezettség a hatályos jogszabályokból, nevezetesen a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdéséből ered, ezért azt nem a rendkívüli biztos írta elő a Tirreniával kapcsolatos konkrét ügyben.

| (233) | A CIN hangsúlyozza, hogy az olasz polgári törvénykönyv 2112. cikke előírja, hogy egy vállalkozás átruházásakor a vevőnek fenn kell tartania a munkaszerződéseket és a munkavállalók megőrzik az ebből eredő jogaikat. Ugyanakkor a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 56. cikkének (3-bis) bekezdése értelmében ez az általános rendszer nem alkalmazandó rendkívüli igazgatási eljárás alá vont üzletágak átruházása esetén. Így tehát, tekintettel a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében megállapított különös kötelezettség korlátozott időtartamára (mindössze két év), és arra, hogy ezt a kötelezettség a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához „nélkülözhetetlen személyzetre” korlátozódik, a CIN azzal érvel, hogy nem tekinthető úgy, hogy e kötelezettség csökkentette a Tirrenia üzletágának piaci értékét. |
| --- | --- |

(233)

A CIN hangsúlyozza, hogy az olasz polgári törvénykönyv 2112. cikke előírja, hogy egy vállalkozás átruházásakor a vevőnek fenn kell tartania a munkaszerződéseket és a munkavállalók megőrzik az ebből eredő jogaikat. Ugyanakkor a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 56. cikkének (3-bis) bekezdése értelmében ez az általános rendszer nem alkalmazandó rendkívüli igazgatási eljárás alá vont üzletágak átruházása esetén. Így tehát, tekintettel a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében megállapított különös kötelezettség korlátozott időtartamára (mindössze két év), és arra, hogy ezt a kötelezettség a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához „nélkülözhetetlen személyzetre” korlátozódik, a CIN azzal érvel, hogy nem tekinthető úgy, hogy e kötelezettség csökkentette a Tirrenia üzletágának piaci értékét.

| (234) | Ami a Bizottság azon aggályait illeti, hogy megkövetelik a nyertes ajánlattevőtől, hogy közszolgáltatási kötelezettséget teljesítsen, a CIN a következőket jegyzi meg. Nincs bizonyíték arra, hogy egy másként kialakított eljárás eltérő kimenetelhez vezetett volna, konkrétabban, hogy magasabb vételárat eredményezett volna. Ellenkezőleg, a közszolgáltatási szerződések odaítélése melletti döntés, és így a szerződések alapján odaítélt kompenzáció az e szolgáltatások ellátásához feltétlenül szükséges eszközökkel nagyobb versenyt biztosított a potenciális ajánlattevők körében. |
| --- | --- |

(234)

Ami a Bizottság azon aggályait illeti, hogy megkövetelik a nyertes ajánlattevőtől, hogy közszolgáltatási kötelezettséget teljesítsen, a CIN a következőket jegyzi meg. Nincs bizonyíték arra, hogy egy másként kialakított eljárás eltérő kimenetelhez vezetett volna, konkrétabban, hogy magasabb vételárat eredményezett volna. Ellenkezőleg, a közszolgáltatási szerződések odaítélése melletti döntés, és így a szerződések alapján odaítélt kompenzáció az e szolgáltatások ellátásához feltétlenül szükséges eszközökkel nagyobb versenyt biztosított a potenciális ajánlattevők körében.

| (235) | E célkitűzés elérése érdekében tehát a rendkívüli biztos helyesen járt el azzal, hogy: i. korlátozta az értékesítendő üzletágat azokra az eszközökre és szerződésekre, amelyek funkcionálisan nélkülözhetetlenek voltak a közszolgáltatás nyújtásához, és ii. csak a törvényben előírt kötelezettségeket rótta a vevőkre. A CIN úgy véli, hogy ezt a célkitűzést mindenképpen elérték, tekintve, hogy nem kevesebb, mint 21 nemzeti, európai és harmadik országbeli fél fejezte ki részvételi szándékát a Tirrenia üzletágának értékesítésére irányuló eljárásban. |
| --- | --- |

(235)

E célkitűzés elérése érdekében tehát a rendkívüli biztos helyesen járt el azzal, hogy: i. korlátozta az értékesítendő üzletágat azokra az eszközökre és szerződésekre, amelyek funkcionálisan nélkülözhetetlenek voltak a közszolgáltatás nyújtásához, és ii. csak a törvényben előírt kötelezettségeket rótta a vevőkre. A CIN úgy véli, hogy ezt a célkitűzést mindenképpen elérték, tekintve, hogy nem kevesebb, mint 21 nemzeti, európai és harmadik országbeli fél fejezte ki részvételi szándékát a Tirrenia üzletágának értékesítésére irányuló eljárásban.

5.2.4.   A vételárról

A vételárról

| (236) | A CIN úgy véli, hogy a Bizottság azon kételyei, hogy vajon a Tirrenia üzletága tekintetében elért ár a lehető legjobb volt-e, nem indokoltak. A CIN szerint a vételár még magasabbnak is tekinthető, mint a piaci ár. A CIN különösen arra hivatkozik, hogy a Tirrenia üzletágának megvásárlása iránt érdeklődő egyik piaci szereplő, nevezetesen a [...] vitatta a minisztérium által kijelölt független szakértő meghatározása szerinti árat, mivel azt (380 000 000 EUR) túl magasnak ítélte (83). A CIN szerint ez hallgatólagosan azt jelenti, hogy egy magánbefektető túlzottnak tartotta a CIN által fizetett árat, amely ténylegesen magasabb volt, mint a szakértő által megállapított ár. Az tehát, hogy az eljárás a legmagasabb árat eredményezte, a CIN meglátása szerint nem kérdőjelezhető meg. |
| --- | --- |

(236)

A CIN úgy véli, hogy a Bizottság azon kételyei, hogy vajon a Tirrenia üzletága tekintetében elért ár a lehető legjobb volt-e, nem indokoltak. A CIN szerint a vételár még magasabbnak is tekinthető, mint a piaci ár. A CIN különösen arra hivatkozik, hogy a Tirrenia üzletágának megvásárlása iránt érdeklődő egyik piaci szereplő, nevezetesen a [...] vitatta a minisztérium által kijelölt független szakértő meghatározása szerinti árat, mivel azt (380 000 000 EUR) túl magasnak ítélte (83). A CIN szerint ez hallgatólagosan azt jelenti, hogy egy magánbefektető túlzottnak tartotta a CIN által fizetett árat, amely ténylegesen magasabb volt, mint a szakértő által megállapított ár. Az tehát, hogy az eljárás a legmagasabb árat eredményezte, a CIN meglátása szerint nem kérdőjelezhető meg.

83

| (237) | Akárhogy is, a CIN hangsúlyozza, hogy a Tirrenia üzletágára vonatkozó több ajánlat esetén az odaítélési feltétel a legmagasabb ajánlati ár volt. Emellett a 347/2003. sz. törvényerejű rendeletben előírtak szerint a vételár semmiképpen sem lehet alacsonyabb, mint a független értékmegállapítással meghatározott piaci ár. |
| --- | --- |

(237)

Akárhogy is, a CIN hangsúlyozza, hogy a Tirrenia üzletágára vonatkozó több ajánlat esetén az odaítélési feltétel a legmagasabb ajánlati ár volt. Emellett a 347/2003. sz. törvényerejű rendeletben előírtak szerint a vételár semmiképpen sem lehet alacsonyabb, mint a független értékmegállapítással meghatározott piaci ár.

| (238) | A kötelező ajánlatok benyújtására nyitva álló 2011. március 15-i határidő lejártakor a CIN volt az egyetlen vállalat, amely az eljárási levélben felsorolt követelményeknek megfelelő, érvényes kötelező vételi ajánlatot tett. A rendkívüli biztos kérése nyomán 2011. április 14-én a CIN további pontosításokkal élt, és végleges kötelező ajánlatot tett, hogy teljesen összhangba hozza ajánlatát a minisztérium által kijelölt szakértő készítette értékmegállapítással. Ezzel összefüggésben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia ahelyett, hogy a CIN-nek azonnal odaítélte volna a szerződést, úgy járt el, hogy biztosítsa az ajánlattevők közötti legnagyobb mértékű versenyt. Ennek megfelelően a CIN kötelező ajánlatát feltöltötte egy adatszobába, és az átvilágítási szakaszba felvett minden ajánlattevőt felhívott arra, hogy nyújtson be jobb vételi ajánlatot. Ugyanakkor, az ezen utolsó ajánlattételi kör tekintetében meghatározott határidő lejártáig (amelyet meghosszabbítottak 2011. május 19-ig), nem érkezett be más ajánlat. |
| --- | --- |

(238)

A kötelező ajánlatok benyújtására nyitva álló 2011. március 15-i határidő lejártakor a CIN volt az egyetlen vállalat, amely az eljárási levélben felsorolt követelményeknek megfelelő, érvényes kötelező vételi ajánlatot tett. A rendkívüli biztos kérése nyomán 2011. április 14-én a CIN további pontosításokkal élt, és végleges kötelező ajánlatot tett, hogy teljesen összhangba hozza ajánlatát a minisztérium által kijelölt szakértő készítette értékmegállapítással. Ezzel összefüggésben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia ahelyett, hogy a CIN-nek azonnal odaítélte volna a szerződést, úgy járt el, hogy biztosítsa az ajánlattevők közötti legnagyobb mértékű versenyt. Ennek megfelelően a CIN kötelező ajánlatát feltöltötte egy adatszobába, és az átvilágítási szakaszba felvett minden ajánlattevőt felhívott arra, hogy nyújtson be jobb vételi ajánlatot. Ugyanakkor, az ezen utolsó ajánlattételi kör tekintetében meghatározott határidő lejártáig (amelyet meghosszabbítottak 2011. május 19-ig), nem érkezett be más ajánlat.

| (239) | A CIN megjegyzi, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia is megerősíti a fentieket, amely a fent említett 2011. október 5-i sajtóközleményben a következőkről is beszámolt: „az ajánlatok összehasonlítása és a szerződés odaítélése céljából az egyetlen feltételnek a legmagasabb árnak kell lennie. Emellett, összhangban a törvény rendelkezéseivel, az eladási ár semmiképpen sem lehet alacsonyabb, mint az eszközöknek a független szakértőként kijelölt vezető pénzügyi intézmény által végzett hiteles értékmegállapításban meghatározott piaci ára”; továbbá „ami a Tirrenia értékesítési eljárását illeti, miután a Compagnia Italiana di Navigazione kötelező vételi ajánlatot tett az eszközök gazdasági értékével összhangban, a közbeszerzési eljárás legnagyobb átláthatósága érdekében az ajánlat feltételeit az összes többi ajánlattevő tudomására hoztuk, akik bőséges időt kaptak arra, hogy ellenajánlatot nyújtsanak be; ugyanakkor, ilyen ellenajánlat nem érkezett be”. |
| --- | --- |

(239)

A CIN megjegyzi, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia is megerősíti a fentieket, amely a fent említett 2011. október 5-i sajtóközleményben a következőkről is beszámolt: „az ajánlatok összehasonlítása és a szerződés odaítélése céljából az egyetlen feltételnek a legmagasabb árnak kell lennie. Emellett, összhangban a törvény rendelkezéseivel, az eladási ár semmiképpen sem lehet alacsonyabb, mint az eszközöknek a független szakértőként kijelölt vezető pénzügyi intézmény által végzett hiteles értékmegállapításban meghatározott piaci ára”; továbbá „ami a Tirrenia értékesítési eljárását illeti, miután a Compagnia Italiana di Navigazione kötelező vételi ajánlatot tett az eszközök gazdasági értékével összhangban, a közbeszerzési eljárás legnagyobb átláthatósága érdekében az ajánlat feltételeit az összes többi ajánlattevő tudomására hoztuk, akik bőséges időt kaptak arra, hogy ellenajánlatot nyújtsanak be; ugyanakkor, ilyen ellenajánlat nem érkezett be”.

az ajánlatok összehasonlítása és a szerződés odaítélése céljából az egyetlen feltételnek a legmagasabb árnak kell lennie. Emellett, összhangban a törvény rendelkezéseivel, az eladási ár semmiképpen sem lehet alacsonyabb, mint az eszközöknek a független szakértőként kijelölt vezető pénzügyi intézmény által végzett hiteles értékmegállapításban meghatározott piaci ára

ami a Tirrenia értékesítési eljárását illeti, miután a Compagnia Italiana di Navigazione kötelező vételi ajánlatot tett az eszközök gazdasági értékével összhangban, a közbeszerzési eljárás legnagyobb átláthatósága érdekében az ajánlat feltételeit az összes többi ajánlattevő tudomására hoztuk, akik bőséges időt kaptak arra, hogy ellenajánlatot nyújtsanak be; ugyanakkor, ilyen ellenajánlat nem érkezett be

5.2.5.   A vételár egy részének halasztott megfizetéséről

A vételár egy részének halasztott megfizetéséről

| (240) | E kérdésben a CIN a következő észrevételeket tette. A fizetés elhalasztása kamatok nélkül a teljes, 380 100 000 EUR vételárból 180 000 000 EUR-t érint. A CIN arra is rámutat, hogy a halasztott fizetés összhangban van az értékesítés tárgyának jellegével, nevezetesen olyan üzleti szegmensről van szó, amelynek tényleges értéke az új szerződésben foglalt kompenzációs összegek nyolc éven át történő tényleges kifizetésétől függ. A CIN azzal érvel, hogy ezt a megfontolást a független szakértő Tirrenia üzletágáról szóló értékmegállapítási jelentése is figyelembe veszi (84). |
| --- | --- |

(240)

E kérdésben a CIN a következő észrevételeket tette. A fizetés elhalasztása kamatok nélkül a teljes, 380 100 000 EUR vételárból 180 000 000 EUR-t érint. A CIN arra is rámutat, hogy a halasztott fizetés összhangban van az értékesítés tárgyának jellegével, nevezetesen olyan üzleti szegmensről van szó, amelynek tényleges értéke az új szerződésben foglalt kompenzációs összegek nyolc éven át történő tényleges kifizetésétől függ. A CIN azzal érvel, hogy ezt a megfontolást a független szakértő Tirrenia üzletágáról szóló értékmegállapítási jelentése is figyelembe veszi (84).

84

| (241) | A CIN emellett megjegyzi, hogy a kifizetések részleges elhalasztása kamat felszámítása nélkül szintén a közbeszerzési eljárás része volt, amennyiben a CIN kötelező ajánlata, amelyben ez a feltétel szerepelt, rendelkezésre állt az adatszobában. A rendkívüli biztos minden más ajánlattevőt felhívott magasabb összegű ajánlat benyújtására. Mivel ilyen ajánlat nem érkezett be, a CIN azzal érvel, hogy az eladó a piacon akkor rendelkezésre álló legjobb fizetési feltételeket érte el. Ez azt jelenti a CIN meglátása szerint, hogy a részleges fizetési halasztás szerződésbe foglalása kamat nélkül ebben az esetben a legkedvezőbb alternatívát jelentette, és ténylegesen az egyetlen alternatívát, hogy a Tirrenia üzletágának értékéhez mérhető árhoz jussanak. |
| --- | --- |

(241)

A CIN emellett megjegyzi, hogy a kifizetések részleges elhalasztása kamat felszámítása nélkül szintén a közbeszerzési eljárás része volt, amennyiben a CIN kötelező ajánlata, amelyben ez a feltétel szerepelt, rendelkezésre állt az adatszobában. A rendkívüli biztos minden más ajánlattevőt felhívott magasabb összegű ajánlat benyújtására. Mivel ilyen ajánlat nem érkezett be, a CIN azzal érvel, hogy az eladó a piacon akkor rendelkezésre álló legjobb fizetési feltételeket érte el. Ez azt jelenti a CIN meglátása szerint, hogy a részleges fizetési halasztás szerződésbe foglalása kamat nélkül ebben az esetben a legkedvezőbb alternatívát jelentette, és ténylegesen az egyetlen alternatívát, hogy a Tirrenia üzletágának értékéhez mérhető árhoz jussanak.

5.2.6.   A CIN részére az új szerződés értelmében a közszolgáltatásért járó kompenzációról

A CIN részére az új szerződés értelmében a közszolgáltatásért járó kompenzációról

| (242) | A CIN megjegyzi, hogy a beadványának idején (azaz 2013 márciusában) ő volt az egyetlen szolgáltató, amely az új szerződés által lefedett szinte valamennyi útvonalat kiszolgálta. Csak a Nápoly és Palermo közötti, vegyes szolgáltatással ellátott útvonalon (amelyet a szerződés értelmében csak a holtszezonban szolgáltak ki) működik másik piaci szereplő, nevezetesen a Grandi Navi Veloci, 2011 óta (együttműködve a SMAV-val, amely 2011 előtt is jelen volt ezen az útvonalon). A CIN ugyanakkor úgy véli, hogy ez a piaci szereplő nem kínál az övéhez hasonló szolgáltatásokat. Ezen útvonal kivételével a CIN úgy véli, hogy tekintettel arra, hogy az új szerződés által lefedett útvonalakon nincsenek versenytársak, nem beszélhetünk versenytorzulásról és az unión belüli kereskedelem érintettségéről. Ezért az új szerződés alapján kifizetett kompenzáció a meglátása szerint nem minősíthető állami támogatásnak (kivéve adott esetben a Nápoly–Palermo útvonal tekintetében). |
| --- | --- |

(242)

A CIN megjegyzi, hogy a beadványának idején (azaz 2013 márciusában) ő volt az egyetlen szolgáltató, amely az új szerződés által lefedett szinte valamennyi útvonalat kiszolgálta. Csak a Nápoly és Palermo közötti, vegyes szolgáltatással ellátott útvonalon (amelyet a szerződés értelmében csak a holtszezonban szolgáltak ki) működik másik piaci szereplő, nevezetesen a Grandi Navi Veloci, 2011 óta (együttműködve a SMAV-val, amely 2011 előtt is jelen volt ezen az útvonalon). A CIN ugyanakkor úgy véli, hogy ez a piaci szereplő nem kínál az övéhez hasonló szolgáltatásokat. Ezen útvonal kivételével a CIN úgy véli, hogy tekintettel arra, hogy az új szerződés által lefedett útvonalakon nincsenek versenytársak, nem beszélhetünk versenytorzulásról és az unión belüli kereskedelem érintettségéről. Ezért az új szerződés alapján kifizetett kompenzáció a meglátása szerint nem minősíthető állami támogatásnak (kivéve adott esetben a Nápoly–Palermo útvonal tekintetében).

| (243) | Emellett a CIN azzal is érvel, hogy az új szerződés alapján kifizetett kompenzáció nem juttatja őt gazdasági előnyhöz. A CIN különösen úgy véli, hogy a négy Altmark-kritérium teljesül, és hogy a Bizottság e tekintetben fennálló kételyei nem indokoltak. A CIN rámutat arra, hogy a megfelelő útvonalakon nincsenek versenytársak, és ez önmagában is indokolná mind a közszolgáltatási kötelezettségek CIN számára történő előírását, mind a megfelelő kompenzációt. A CIN hozzáteszi, hogy mindenesetre ha bármilyen versenytárs (85) megjelenne ideiglenesen az új szerződés szerinti közszolgáltatásért járó kompenzációval érintett útvonalakon, az önmagában nem csökkentené a CIN-t az érintett útvonallal összefüggésben terhelő közszolgáltatási kötelezettségeket. Míg a CIN-nek biztosítania kell az ellátás folyamatosságát ezeken az útvonalakon, a versenytársak szabadon csökkenthetnék, függeszthetnék fel vagy törölhetnék menetrend szerinti szolgáltatásaikat. Emellett a CIN-nel ellentétben ezek a szereplők szabadon dönthetnek szolgáltatásaik gyakoriságáról, kapacitásáról, minőségéről és díjszabásáról. |
| --- | --- |

(243)

Emellett a CIN azzal is érvel, hogy az új szerződés alapján kifizetett kompenzáció nem juttatja őt gazdasági előnyhöz. A CIN különösen úgy véli, hogy a négy Altmark-kritérium teljesül, és hogy a Bizottság e tekintetben fennálló kételyei nem indokoltak. A CIN rámutat arra, hogy a megfelelő útvonalakon nincsenek versenytársak, és ez önmagában is indokolná mind a közszolgáltatási kötelezettségek CIN számára történő előírását, mind a megfelelő kompenzációt. A CIN hozzáteszi, hogy mindenesetre ha bármilyen versenytárs (85) megjelenne ideiglenesen az új szerződés szerinti közszolgáltatásért járó kompenzációval érintett útvonalakon, az önmagában nem csökkentené a CIN-t az érintett útvonallal összefüggésben terhelő közszolgáltatási kötelezettségeket. Míg a CIN-nek biztosítania kell az ellátás folyamatosságát ezeken az útvonalakon, a versenytársak szabadon csökkenthetnék, függeszthetnék fel vagy törölhetnék menetrend szerinti szolgáltatásaikat. Emellett a CIN-nel ellentétben ezek a szereplők szabadon dönthetnek szolgáltatásaik gyakoriságáról, kapacitásáról, minőségéről és díjszabásáról.

85

| (244) | Ami a harmadik Altmark-kritériumot illeti, a CIN nem ért egyet a Bizottság azon értékelésével, hogy a 6,5 %-os kockázati prémium túl magas, mivel a CIN feltételezhetően nem vállal olyan kockázatokat, amelyek szokásosan a szolgáltatót terhelik. E tekintetben a CIN megjegyzi, hogy köteles változatlanul fenntartani a minimális szolgáltatási gyakoriságot és az új szerződésben rögzített díjszabási felső határokat alkalmazni, akkor is, ha a piaci kereslet nem indokolja e gyakoriságot, és a díjszabási felső határok túl alacsonynak és gazdasági szempontból tarthatatlannak bizonyulnak. A CIN tehát úgy véli, hogy vállalja a más szereplőket nem érintő, a piaci kereslet bizonytalanságával összefüggő kockázatot (86). A CIN emellett köteles legalább három évig a (az állami kompenzáció megállapításának alapjául szolgáló) gazdasági referenciaváltozók esetleges változásainak költségét viselni, ami azt eredményezi, hogy az állami kompenzáció nem feltétlenül lesz elég a közszolgáltatási kötelezettség fedezésére. Súlyos és előre nem látható körülmények között (például ágazatspecifikus válság esetén) a CIN-nek el kell fogadnia a bevétel csökkenését vagy a költségek (ide nem értve az üzemanyagköltségeket) megnövekedését a várható bevételek/költségek 3 %-áig, és mindenképpen el kell fogadnia a bevételcsökkenést és a költségnövekedést minden hároméves üzemidő első évében (lásd a (107) preambulumbekezdést). A CIN arra is rámutat, hogy a gazdasági paramétereket, amelyek alapján a kompenzációt meghatározták, a 2009-es piaci helyzetre tekintettel állapították meg. A CIN szerint a szállított utasok száma azóta csökkent, míg a költségek (például kikötői díjak és kiadások, biztosítási és karbantartási költségek) emelkedtek. A CIN ezért úgy véli, hogy a részére folyósított kockázati prémium nem eredményez túlkompenzációt, és tehát a harmadik Altmark-kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(244)

Ami a harmadik Altmark-kritériumot illeti, a CIN nem ért egyet a Bizottság azon értékelésével, hogy a 6,5 %-os kockázati prémium túl magas, mivel a CIN feltételezhetően nem vállal olyan kockázatokat, amelyek szokásosan a szolgáltatót terhelik. E tekintetben a CIN megjegyzi, hogy köteles változatlanul fenntartani a minimális szolgáltatási gyakoriságot és az új szerződésben rögzített díjszabási felső határokat alkalmazni, akkor is, ha a piaci kereslet nem indokolja e gyakoriságot, és a díjszabási felső határok túl alacsonynak és gazdasági szempontból tarthatatlannak bizonyulnak. A CIN tehát úgy véli, hogy vállalja a más szereplőket nem érintő, a piaci kereslet bizonytalanságával összefüggő kockázatot (86). A CIN emellett köteles legalább három évig a (az állami kompenzáció megállapításának alapjául szolgáló) gazdasági referenciaváltozók esetleges változásainak költségét viselni, ami azt eredményezi, hogy az állami kompenzáció nem feltétlenül lesz elég a közszolgáltatási kötelezettség fedezésére. Súlyos és előre nem látható körülmények között (például ágazatspecifikus válság esetén) a CIN-nek el kell fogadnia a bevétel csökkenését vagy a költségek (ide nem értve az üzemanyagköltségeket) megnövekedését a várható bevételek/költségek 3 %-áig, és mindenképpen el kell fogadnia a bevételcsökkenést és a költségnövekedést minden hároméves üzemidő első évében (lásd a (107) preambulumbekezdést). A CIN arra is rámutat, hogy a gazdasági paramétereket, amelyek alapján a kompenzációt meghatározták, a 2009-es piaci helyzetre tekintettel állapították meg. A CIN szerint a szállított utasok száma azóta csökkent, míg a költségek (például kikötői díjak és kiadások, biztosítási és karbantartási költségek) emelkedtek. A CIN ezért úgy véli, hogy a részére folyósított kockázati prémium nem eredményez túlkompenzációt, és tehát a harmadik Altmark-kritérium teljesül.

86

| (245) | Ami a Bizottság negyedik Altmark-kritériummal kapcsolatos kételyeit illeti, a CIN a következőket jegyezte meg. A közbeszerzési eljárás a vállalkozásnak csak azon eszközeire vonatkozott, amelyek feltétlenül szükségesek az új szerződésben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez (és nem a vállalkozás egészére, amint azt a 2012. évi határozat sugallja). Ezt a pályáztatást a CIN szerint átlátható, feltételhez nem kötött és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárásban folytatták le, ami lehetővé tette, hogy az akkor lehetséges legjobb eladási árat érjék el. A CIN úgy véli, hogy ennek révén a nyertes ajánlattevő a lehető leghatékonyabban tudja teljesíteni az új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket, (csak) azon eszközök alkalmazásával, amelyek a szolgáltatás teljesítéséhez szükségesek és nélkülözhetetlenek. A CIN nem ért egyet továbbá a Bizottság azon álláspontjával, hogy a saját hajókkal és legénységgel már rendelkező potenciális ajánlattevők olcsóbban teljesíteni tudták volna a szolgáltatást. E tekintetben a CIN megjegyzi, hogy e szereplők az említett hajókat szokásosan a saját szolgáltatásaikra használták volna, és nem álltak volna rendelkezésre további, a közbeszerzési eljárásban is kiírt szolgáltatások nyújtására. Annál is inkább ez lenne a helyzet ott, ahol a hajók kapacitásával és a szolgáltatások gyakoriságával kapcsolatban szigorú korlátozásokat állapítanak meg, mint az új szerződésben is. A fenti okokból a CIN azt állapítja meg, hogy a negyedik Altmark-kritérium is teljesül. |
| --- | --- |

(245)

Ami a Bizottság negyedik Altmark-kritériummal kapcsolatos kételyeit illeti, a CIN a következőket jegyezte meg. A közbeszerzési eljárás a vállalkozásnak csak azon eszközeire vonatkozott, amelyek feltétlenül szükségesek az új szerződésben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez (és nem a vállalkozás egészére, amint azt a 2012. évi határozat sugallja). Ezt a pályáztatást a CIN szerint átlátható, feltételhez nem kötött és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárásban folytatták le, ami lehetővé tette, hogy az akkor lehetséges legjobb eladási árat érjék el. A CIN úgy véli, hogy ennek révén a nyertes ajánlattevő a lehető leghatékonyabban tudja teljesíteni az új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket, (csak) azon eszközök alkalmazásával, amelyek a szolgáltatás teljesítéséhez szükségesek és nélkülözhetetlenek. A CIN nem ért egyet továbbá a Bizottság azon álláspontjával, hogy a saját hajókkal és legénységgel már rendelkező potenciális ajánlattevők olcsóbban teljesíteni tudták volna a szolgáltatást. E tekintetben a CIN megjegyzi, hogy e szereplők az említett hajókat szokásosan a saját szolgáltatásaikra használták volna, és nem álltak volna rendelkezésre további, a közbeszerzési eljárásban is kiírt szolgáltatások nyújtására. Annál is inkább ez lenne a helyzet ott, ahol a hajók kapacitásával és a szolgáltatások gyakoriságával kapcsolatban szigorú korlátozásokat állapítanak meg, mint az új szerződésben is. A fenti okokból a CIN azt állapítja meg, hogy a negyedik Altmark-kritérium is teljesül.

| (246) | Még ha a CIN úgy is véli, hogy az új szerződés alapján fizetendő kompenzáció nem minősül állami támogatásnak, a teljesség kedvéért megválaszolta a kompenzáció belső piaccal való összeegyeztethetőségét érintő bizottsági kételyeket is. A CIN különösen rámutat arra, hogy ez az intézkedés, amennyiben állami támogatásnak minősül, megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat feltételeinek. E tekintetben a CIN megjegyzi, hogy az új szerződés időtartama kevesebb mint tíz év, amint azt a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdése előírja. Emellett az új szerződés szerint kiszolgált minden útvonalon (adott esetben csak a holtszezonban) kevesebb mint 300 000 utas közlekedett a 2010. és 2011. évben (a megbízást megelőző két évben), ezért azok megfelelnek a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdése d) pontjának. Végezetül a CIN hivatkozik az első és a harmadik Altmark-kritériumot érintő válaszára, hogy eloszlassa a Bizottságnak az ÁGÉSZ valódi jellegével és a megítélt kompenzáció arányosságával kapcsolatos kételyeit. |
| --- | --- |

(246)

Még ha a CIN úgy is véli, hogy az új szerződés alapján fizetendő kompenzáció nem minősül állami támogatásnak, a teljesség kedvéért megválaszolta a kompenzáció belső piaccal való összeegyeztethetőségét érintő bizottsági kételyeket is. A CIN különösen rámutat arra, hogy ez az intézkedés, amennyiben állami támogatásnak minősül, megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat feltételeinek. E tekintetben a CIN megjegyzi, hogy az új szerződés időtartama kevesebb mint tíz év, amint azt a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdése előírja. Emellett az új szerződés szerint kiszolgált minden útvonalon (adott esetben csak a holtszezonban) kevesebb mint 300 000 utas közlekedett a 2010. és 2011. évben (a megbízást megelőző két évben), ezért azok megfelelnek a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdése d) pontjának. Végezetül a CIN hivatkozik az első és a harmadik Altmark-kritériumot érintő válaszára, hogy eloszlassa a Bizottságnak az ÁGÉSZ valódi jellegével és a megítélt kompenzáció arányosságával kapcsolatos kételyeit.

5.2.7.   A Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosságról (annak hiányáról)

A Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosságról (annak hiányáról)

| (247) | A CIN megjegyzi, hogy a Bizottság a két vállalat közötti gazdasági folytonosság fogalmát állami támogatási célokra lényegében olyan konkrét esetekre hivatkozva dolgozta ki, amelyekben a támogatásban részesülő vállalatok a vállalkozásuk profitorientált részét átruházták a tulajdonukban vagy – akár közvetett – ellenőrzésük alatt álló más vállalatokra. Ennek fényében a CIN úgy véli, hogy a Tirrenia üzletág privatizációja teljes mértékben kívül esik e teszt hatályán, mivel a Tirreniát (és általában a korábbi Tirrenia-csoportot) és a CIN-t nem fűzi össze sem társasági, sem más jogviszony. |
| --- | --- |

(247)

A CIN megjegyzi, hogy a Bizottság a két vállalat közötti gazdasági folytonosság fogalmát állami támogatási célokra lényegében olyan konkrét esetekre hivatkozva dolgozta ki, amelyekben a támogatásban részesülő vállalatok a vállalkozásuk profitorientált részét átruházták a tulajdonukban vagy – akár közvetett – ellenőrzésük alatt álló más vállalatokra. Ennek fényében a CIN úgy véli, hogy a Tirrenia üzletág privatizációja teljes mértékben kívül esik e teszt hatályán, mivel a Tirreniát (és általában a korábbi Tirrenia-csoportot) és a CIN-t nem fűzi össze sem társasági, sem más jogviszony.

| (248) | Emellett a CIN rámutat arra, hogy vannak olyan, noha elhanyagolható és vitatható esetek, amelyekben a Bizottság a gazdasági folytonosság tesztet alkalmazta független, részesedési jogviszonyban nem álló gazdálkodó egységek közötti eszköz- vagy vállalatátruházásra. Ugyanakkor, ha a szóban forgó ügyben alkalmazni is kellene e tesztet (amit a CIN vitat), a CIN azzal érvel, hogy nem lenne megállapítható a gazdasági folytonosság a következő okokból. |
| --- | --- |

(248)

Emellett a CIN rámutat arra, hogy vannak olyan, noha elhanyagolható és vitatható esetek, amelyekben a Bizottság a gazdasági folytonosság tesztet alkalmazta független, részesedési jogviszonyban nem álló gazdálkodó egységek közötti eszköz- vagy vállalatátruházásra. Ugyanakkor, ha a szóban forgó ügyben alkalmazni is kellene e tesztet (amit a CIN vitat), a CIN azzal érvel, hogy nem lenne megállapítható a gazdasági folytonosság a következő okokból.

| (249) | Először is, nincs azonosság, sem társasági jogviszony a CIN és a Tirrenia egyetlen tulajdonosa, a Fintecna között, amely vállalat az olasz gazdasági és pénzügyminisztérium 100 %-os tulajdonában áll. Másodszor, az értékesítés tárgya csak azokra az eszközökre és szerződésekre terjed ki, amelyek funkcionálisan nélkülözhetetlenek a közszolgáltatás nyújtásához. Harmadszor, az odaítélési feltétel a legmagasabb ár volt. Negyedszer, a Tirrenia üzletágának CIN általi felvásárlása az elmondások szerint egy különleges „üzleti logika” része volt, amely a Tirreniáétól különböző mögöttes feltevéseken alapuló üzleti tervre épül. Közelebbről, a CIN átfogó tervet kíván végrehajtani a Tirrenia üzletága hatékonyságának helyreállítása érdekében. Végül a munkavállalók nem kerülnek át automatikusan a CIN-hez, és szerzett jogaikat sem tartják fenn automatikusan, hanem a CIN egyedül arra köteles, hogy két évig fenntartsa a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához szükséges személyiállomány-szintet. |
| --- | --- |

(249)

Először is, nincs azonosság, sem társasági jogviszony a CIN és a Tirrenia egyetlen tulajdonosa, a Fintecna között, amely vállalat az olasz gazdasági és pénzügyminisztérium 100 %-os tulajdonában áll. Másodszor, az értékesítés tárgya csak azokra az eszközökre és szerződésekre terjed ki, amelyek funkcionálisan nélkülözhetetlenek a közszolgáltatás nyújtásához. Harmadszor, az odaítélési feltétel a legmagasabb ár volt. Negyedszer, a Tirrenia üzletágának CIN általi felvásárlása az elmondások szerint egy különleges „üzleti logika” része volt, amely a Tirreniáétól különböző mögöttes feltevéseken alapuló üzleti tervre épül. Közelebbről, a CIN átfogó tervet kíván végrehajtani a Tirrenia üzletága hatékonyságának helyreállítása érdekében. Végül a munkavállalók nem kerülnek át automatikusan a CIN-hez, és szerzett jogaikat sem tartják fenn automatikusan, hanem a CIN egyedül arra köteles, hogy két évig fenntartsa a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához szükséges személyiállomány-szintet.

5.2.8.   A CIN további beadványai

A CIN további beadványai

| (250) | A Bizottság kérése nyomán a CIN részletes adatokkal szolgált az általa 2012. július 20. és 2012. december 31. között, mind a közszolgáltatási rendszerben, mind magánszereplőként üzemeltetett útvonalakról. Az átadott információ többek között a következőket tartalmazta:






  1. | az útvonal kiszolgálásának szezonja (például főszezon, holtszezon vagy egész évben); |
| --- | --- | --- |

(250)

A Bizottság kérése nyomán a CIN részletes adatokkal szolgált az általa 2012. július 20. és 2012. december 31. között, mind a közszolgáltatási rendszerben, mind magánszereplőként üzemeltetett útvonalakról. Az átadott információ többek között a következőket tartalmazta:

1.

az útvonal kiszolgálásának szezonja (például főszezon, holtszezon vagy egész évben);

| 2. | az útvonal kiszolgálására használt hajó(k) neve és tonnatartalma; |
| --- | --- |

2.

az útvonal kiszolgálására használt hajó(k) neve és tonnatartalma;

| 3. | az utasok átlagos száma utanként; |
| --- | --- |

3.

az utasok átlagos száma utanként;

| 4. | az áru átlagos volumene (tonnában) utanként; |
| --- | --- |

4.

az áru átlagos volumene (tonnában) utanként;

| 5. | az átlagos összbevétel (EUR-ban) utanként; |
| --- | --- |

5.

az átlagos összbevétel (EUR-ban) utanként;

| 6. | a személyzet átlagos létszáma utanként (87). |
| --- | --- |

6.

a személyzet átlagos létszáma utanként (87).

87

| (251) | Emellett a CIN átadta azoknak az útvonalaknak a jegyzékét is, ahol közszolgáltatási kötelezettséget kellett teljesítenie, ideértve a kötelezettség hatályát az év időszakai tekintetében, továbbá az egyes útvonalakon igénybe veendő hajók minimum bruttó tonnatartalmát. Végezetül a CIN megismételte a 2011. évi határozatra a 2012. március 1-jén adott válaszában szereplő érvek némelyikét, különösen a privatizációs eljárást illetően, és azt állította, hogy az ügy tényállása azt mutatja, hogy nem nyújtottak előnyt a közszolgáltatási kötelezettségek és a teljesítésükhöz szükséges eszközök egy csomagban történő értékesítésével, és hogy az eljáráshoz nem kapcsolódtak az eladási ár szempontjából hátrányos feltételek (88). |
| --- | --- |

(251)

Emellett a CIN átadta azoknak az útvonalaknak a jegyzékét is, ahol közszolgáltatási kötelezettséget kellett teljesítenie, ideértve a kötelezettség hatályát az év időszakai tekintetében, továbbá az egyes útvonalakon igénybe veendő hajók minimum bruttó tonnatartalmát. Végezetül a CIN megismételte a 2011. évi határozatra a 2012. március 1-jén adott válaszában szereplő érvek némelyikét, különösen a privatizációs eljárást illetően, és azt állította, hogy az ügy tényállása azt mutatja, hogy nem nyújtottak előnyt a közszolgáltatási kötelezettségek és a teljesítésükhöz szükséges eszközök egy csomagban történő értékesítésével, és hogy az eljáráshoz nem kapcsolódtak az eladási ár szempontjából hátrányos feltételek (88).

88

5.3.   A Pan Med észrevételei

A Pan Med észrevételei

| (252) | A 2011. évi határozatra adott válaszában a Pan Med azt állította, hogy a Genova–Porto Torres és a Nápoly–Palermo összeköttetésen működnek napi szolgáltatásokat nyújtó versenytársak, ellentétben Olaszország azon állításával, hogy a Tirrenia egy versenytársa sem nyújt a gyakoriság és a folyamatosság tekintetében hasonló szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(252)

A 2011. évi határozatra adott válaszában a Pan Med azt állította, hogy a Genova–Porto Torres és a Nápoly–Palermo összeköttetésen működnek napi szolgáltatásokat nyújtó versenytársak, ellentétben Olaszország azon állításával, hogy a Tirrenia egy versenytársa sem nyújt a gyakoriság és a folyamatosság tekintetében hasonló szolgáltatásokat.

| (253) | Közelebbről, a Pan Med szerint a Grandi Navi Veloci legalább tíz éven át kiszolgálta a Genova–Porto Torres összeköttetést, míg a SNAV a Nápoly–Palermo összeköttetést üzemelteti (2011 óta, a Grandi Navi Velocival együttműködve). Emellett a Moby is kínál összeköttetést Livorno és Cagliari között. A Tirrenia tehát nem az egyelten szolgáltató ezen összeköttetés tekintetében. A Pan Med azt állította továbbá, hogy a Nápolytól Cagliariba, Ravennából Cataniába és Livornóból Cagliariba tartó, kizárólagosan árufuvarozási szolgáltatások nem tekinthetők valódi ÁGÉSZ-nak, amennyiben nem a területi folytonosságot biztosítják, hanem pusztán az áruszállító járművek számára kínálnak alternatív útvonalat, amely járműveket e csatlakozások hiányában más, meglévő árufuvarozási szolgáltatások felé irányítanának. A Pan Med elsődlegesen a Szicília felé irányuló összeköttetésekre összpontosít, és hivatkozik a közúti járművek azon alternatív lehetőségére, hogy a Messinai-szoroson komppal keljenek át. Végezetül a Pan Med azt állította, hogy a Tirrenia által ezeken az útvonalakon alkalmazott alacsony árufuvarozási díjak piacra lépési akadályt jelentenek a többi szereplő számára. |
| --- | --- |

(253)

Közelebbről, a Pan Med szerint a Grandi Navi Veloci legalább tíz éven át kiszolgálta a Genova–Porto Torres összeköttetést, míg a SNAV a Nápoly–Palermo összeköttetést üzemelteti (2011 óta, a Grandi Navi Velocival együttműködve). Emellett a Moby is kínál összeköttetést Livorno és Cagliari között. A Tirrenia tehát nem az egyelten szolgáltató ezen összeköttetés tekintetében. A Pan Med azt állította továbbá, hogy a Nápolytól Cagliariba, Ravennából Cataniába és Livornóból Cagliariba tartó, kizárólagosan árufuvarozási szolgáltatások nem tekinthetők valódi ÁGÉSZ-nak, amennyiben nem a területi folytonosságot biztosítják, hanem pusztán az áruszállító járművek számára kínálnak alternatív útvonalat, amely járműveket e csatlakozások hiányában más, meglévő árufuvarozási szolgáltatások felé irányítanának. A Pan Med elsődlegesen a Szicília felé irányuló összeköttetésekre összpontosít, és hivatkozik a közúti járművek azon alternatív lehetőségére, hogy a Messinai-szoroson komppal keljenek át. Végezetül a Pan Med azt állította, hogy a Tirrenia által ezeken az útvonalakon alkalmazott alacsony árufuvarozási díjak piacra lépési akadályt jelentenek a többi szereplő számára.

| (254) | A 2012. évi határozatra adott válaszában a Pan Med azt állította, hogy szándékában állt új útvonalakat kiszolgálni, de elmondása szerint a versenyt a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak és azok felvásárlóinak nyújtott összeegyeztethetetlen támogatások gátolták. A következő preambulumbekezdések a Pan Med azon észrevételeit foglalják össze, amelyek egyfelől kizárólag a Tirreniára vonatkoznak, másfelől a korábbi Tirrenia-csoport valamennyi vállalatára. |
| --- | --- |

(254)

A 2012. évi határozatra adott válaszában a Pan Med azt állította, hogy szándékában állt új útvonalakat kiszolgálni, de elmondása szerint a versenyt a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak és azok felvásárlóinak nyújtott összeegyeztethetetlen támogatások gátolták. A következő preambulumbekezdések a Pan Med azon észrevételeit foglalják össze, amelyek egyfelől kizárólag a Tirreniára vonatkoznak, másfelől a korábbi Tirrenia-csoport valamennyi vállalatára.

| (255) | Ami a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott megmentési támogatást illeti, a Pan Med azzal érvelt, hogy 2011. augusztus 28-tól, azaz attól a naptól, amikor a támogatást meg kellett volna szüntetni, a támogatás megközelítőleg egy év két hónappal későbbi visszafizetéséig az említett két vállalat jogellenes és szabálytalan megmentési támogatásban részesült. A megmentési támogatás különösen nem felelt meg a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásnak, és nem egy átfogó szerkezetátalakítási terv részét képezte. A Pan Med álláspontja szerint tehát a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott működési támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(255)

Ami a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott megmentési támogatást illeti, a Pan Med azzal érvelt, hogy 2011. augusztus 28-tól, azaz attól a naptól, amikor a támogatást meg kellett volna szüntetni, a támogatás megközelítőleg egy év két hónappal későbbi visszafizetéséig az említett két vállalat jogellenes és szabálytalan megmentési támogatásban részesült. A megmentési támogatás különösen nem felelt meg a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásnak, és nem egy átfogó szerkezetátalakítási terv részét képezte. A Pan Med álláspontja szerint tehát a Tirreniának és a Siremarnak nyújtott működési támogatásnak minősül.

| (256) | Az új szerződések kapcsán a Pan Med kifejtette észrevételeit a CIN és a Compagnia delle Isole (a továbbiakban: CdI) által nyújtott ÁGÉSZ valódi jellegéről. A Pan Med azzal érvelt, hogy sem az érintett területeknek a helyi közöségek mobilitásával kapcsolatos szükségletei, sem a gazdaságfejlesztési szükségletek nem indokolják többé e szolgáltatók állami kompenzációját. A Pan Med rámutatott arra, hogy a területi folytonosság célkitűzését nem lehet önkényesen kiválasztott útvonalak összekapcsolásával kezelni, ami ebben az esetben nem tükrözi az általános érdeket. |
| --- | --- |

(256)

Az új szerződések kapcsán a Pan Med kifejtette észrevételeit a CIN és a Compagnia delle Isole (a továbbiakban: CdI) által nyújtott ÁGÉSZ valódi jellegéről. A Pan Med azzal érvelt, hogy sem az érintett területeknek a helyi közöségek mobilitásával kapcsolatos szükségletei, sem a gazdaságfejlesztési szükségletek nem indokolják többé e szolgáltatók állami kompenzációját. A Pan Med rámutatott arra, hogy a területi folytonosság célkitűzését nem lehet önkényesen kiválasztott útvonalak összekapcsolásával kezelni, ami ebben az esetben nem tükrözi az általános érdeket.

| (257) | A levél a tartalmazta a Cin és a CdI által a közszolgáltatási rendszerben kiszolgált kabotázsútvonalakon tapasztalható versenyhelyzet Pan Med általi saját összefoglalóját. A Pan Med ebből az áttekintésből azt a következtetést vonta le, hogy ezen útvonalak közül több esetében (89) jelen vannak versenytársak, amelyek meglátása szerint hasonló szolgáltatásokat nyújtanak. Ez bizonyítja, hogy a piac valóban képes a CIN-re és a CdI-re ruházott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésére. Emellett a Pan Med rámutatott arra, hogy egyes útvonalak tekintetében a CIN csak a holtszezonban nyújtott szolgálatásért kap kompenzációt, míg a főszezonban szabadon állapíthatja meg díjait. A Pan Med szerint ez jogtalan kereszttámogatást eredményez állami források felhasználásával. |
| --- | --- |

(257)

A levél a tartalmazta a Cin és a CdI által a közszolgáltatási rendszerben kiszolgált kabotázsútvonalakon tapasztalható versenyhelyzet Pan Med általi saját összefoglalóját. A Pan Med ebből az áttekintésből azt a következtetést vonta le, hogy ezen útvonalak közül több esetében (89) jelen vannak versenytársak, amelyek meglátása szerint hasonló szolgáltatásokat nyújtanak. Ez bizonyítja, hogy a piac valóban képes a CIN-re és a CdI-re ruházott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésére. Emellett a Pan Med rámutatott arra, hogy egyes útvonalak tekintetében a CIN csak a holtszezonban nyújtott szolgálatásért kap kompenzációt, míg a főszezonban szabadon állapíthatja meg díjait. A Pan Med szerint ez jogtalan kereszttámogatást eredményez állami források felhasználásával.

89

| (258) | A Pan Med azt is állította, hogy Szicília szigetét jelenleg hat repülőtér megfelelően kiszolgálja (90). A szicíliai régió és a szárazföldi Olaszország közötti légi összeköttetés i. a gyakoriságot, folyamatosságot és járatsűrűséget tekintve hasonló az állami kompenzációban részesített tengeri szállítási szolgáltatásokhoz, és ii. elegendő a helyi közösség mobilitásának biztosításához. Ami a gazdaságfejlesztési érvet illeti, a Pan Med hangsúlyozta, hogy az olaszországi árufuvarozás túlnyomórészt a közúton zajlik, és hogy a Szicília felé irányuló összeköttetések kellően kialakultak a Messinai-szoroson keresztül. Továbbá a támogatott tengeri csatlakozások közül több nem távoli térségekből indul ki vagy oda érkezik. |
| --- | --- |

(258)

A Pan Med azt is állította, hogy Szicília szigetét jelenleg hat repülőtér megfelelően kiszolgálja (90). A szicíliai régió és a szárazföldi Olaszország közötti légi összeköttetés i. a gyakoriságot, folyamatosságot és járatsűrűséget tekintve hasonló az állami kompenzációban részesített tengeri szállítási szolgáltatásokhoz, és ii. elegendő a helyi közösség mobilitásának biztosításához. Ami a gazdaságfejlesztési érvet illeti, a Pan Med hangsúlyozta, hogy az olaszországi árufuvarozás túlnyomórészt a közúton zajlik, és hogy a Szicília felé irányuló összeköttetések kellően kialakultak a Messinai-szoroson keresztül. Továbbá a támogatott tengeri csatlakozások közül több nem távoli térségekből indul ki vagy oda érkezik.

90

| (259) | A fentieken felül a Pan Med azzal érvel, hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció lehetővé teszi az üzemeltetők számára, hogy az észszerűnél is magasabb nyereséget szerezzenek, így a harmadik Altmark-kritérium nem teljesül. A Pan Med a Ravenna–Catania útvonalon 2010-ben felmerül költségek és bevételek számítását hozta fel példának, amely számítás eredményeként 8,3 millió EUR nyerség adódik (91), így túlkompenzálja a szolgáltatót, a Tirreniát. A Pan Med úgy tekinti emellett, hogy a CIPE-irányelvben megállapított 6,5 %-os kockázati prémium nem indokolt, tekintettel arra, hogy a CIN nem vállal semmilyen üzleti kockázatot. |
| --- | --- |

(259)

A fentieken felül a Pan Med azzal érvel, hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció lehetővé teszi az üzemeltetők számára, hogy az észszerűnél is magasabb nyereséget szerezzenek, így a harmadik Altmark-kritérium nem teljesül. A Pan Med a Ravenna–Catania útvonalon 2010-ben felmerül költségek és bevételek számítását hozta fel példának, amely számítás eredményeként 8,3 millió EUR nyerség adódik (91), így túlkompenzálja a szolgáltatót, a Tirreniát. A Pan Med úgy tekinti emellett, hogy a CIPE-irányelvben megállapított 6,5 %-os kockázati prémium nem indokolt, tekintettel arra, hogy a CIN nem vállal semmilyen üzleti kockázatot.

91

| (260) | A Pan Med ezt követően bemutatott néhány olyan útvonalat, amelyet ki szeretett volna szolgálni, ideértve az Augusta–Ravenna összeköttetést. A Pan Med azt állította, hogy ily módon folyamatos szolgáltatást nyújtana a Szicília felé irányuló, illetve onnan kiinduló adriai folyosó mentén, és nagyobb árufuvarozási kapacitást, továbbá a kontinenssel való átfogóbb összeköttetést biztosítana. Ezért tehát azt állította, hogy a piaci erő elegendő a CIN-re a Ravenna–Catania útvonalon bízott ÁGÉSZ ellátásához. A Pan Med hasonlóan érvelt többek között a tervezett Gaeta–Termini Imerese útvonala kapcsán is, amely a CIN által kiszolgált Nápoly–Palermo útvonallal állna versenyben. |
| --- | --- |

(260)

A Pan Med ezt követően bemutatott néhány olyan útvonalat, amelyet ki szeretett volna szolgálni, ideértve az Augusta–Ravenna összeköttetést. A Pan Med azt állította, hogy ily módon folyamatos szolgáltatást nyújtana a Szicília felé irányuló, illetve onnan kiinduló adriai folyosó mentén, és nagyobb árufuvarozási kapacitást, továbbá a kontinenssel való átfogóbb összeköttetést biztosítana. Ezért tehát azt állította, hogy a piaci erő elegendő a CIN-re a Ravenna–Catania útvonalon bízott ÁGÉSZ ellátásához. A Pan Med hasonlóan érvelt többek között a tervezett Gaeta–Termini Imerese útvonala kapcsán is, amely a CIN által kiszolgált Nápoly–Palermo útvonallal állna versenyben.

| (261) | A Tirrenia üzletág vételára egy részének halasztott megfizetését illetően a Pan Med megjegyzi, hogy a részletfizetés lehetőségét a Tirrenia üzletágának felvásárlását érintő részvételi szándék kifejezésére való felhívás nem tartalmazta, és azt a Tirrenia rendkívüli biztosa, sem tanácsadója/tanácsadói nem tette/tették közzé. Ha a Pan Med értesült volna a részletfizetési lehetőségtől, állítása szerint komolyan megfontolta volna a Tirrenia üzletág felvásárlását. A Pan Med megjegyzi továbbá, hogy jelezte a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia felé, hogy érdeklődik kizárólag a Tirrenia Adriatica részlegének megvásárlása iránt, de nem kapott választ. |
| --- | --- |

(261)

A Tirrenia üzletág vételára egy részének halasztott megfizetését illetően a Pan Med megjegyzi, hogy a részletfizetés lehetőségét a Tirrenia üzletágának felvásárlását érintő részvételi szándék kifejezésére való felhívás nem tartalmazta, és azt a Tirrenia rendkívüli biztosa, sem tanácsadója/tanácsadói nem tette/tették közzé. Ha a Pan Med értesült volna a részletfizetési lehetőségtől, állítása szerint komolyan megfontolta volna a Tirrenia üzletág felvásárlását. A Pan Med megjegyzi továbbá, hogy jelezte a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia felé, hogy érdeklődik kizárólag a Tirrenia Adriatica részlegének megvásárlása iránt, de nem kapott választ.

| (262) | Végezetül, a 2012. évi határozatra adott válaszának következtetéseiben a Pan Med azzal érvelt, hogy véleménye szerint gazdasági folytonosság áll fenn a Tirrenia és a CIN között. Ebből az okból a Pan Med úgy ítéli meg, hogy a CIN-nek vissza kellene fizetnie a feltételezett összeegyeztethetetlen támogatást. |
| --- | --- |

(262)

Végezetül, a 2012. évi határozatra adott válaszának következtetéseiben a Pan Med azzal érvelt, hogy véleménye szerint gazdasági folytonosság áll fenn a Tirrenia és a CIN között. Ebből az okból a Pan Med úgy ítéli meg, hogy a CIN-nek vissza kellene fizetnie a feltételezett összeegyeztethetetlen támogatást.

5.4.   A Grandi Navi Veloci észrevételei

A Grandi Navi Veloci észrevételei

| (263) | A Grandi Navi Veloci a következőket illetően tett észrevételeket: i. a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének feltételezett megsértése; ii. a közszolgáltatási kötelezettségért járó éves kompenzáció; iii. a Tirrenia és a Siremar üzletágának privatizációja; iv. a Saremarnak biztosított kikötési elsőbbség; v. a privatizációkkal összefüggésben odaítélt egyéb támogatási intézkedések; vi. a már nyújtott támogatás jogszerűtlensége és a támogatás felfüggesztésének és ideiglenes visszafizettetésének szükségessége (92). Ezen észrevételek többsége csak a Saremar konkrét esetére vonatkozik, amely nem tartozik e határozat hatálya alá. A következő preambulumbekezdésben az e határozat szempontjából leginkább releváns észrevételeket foglaljuk össze. |
| --- | --- |

(263)

A Grandi Navi Veloci a következőket illetően tett észrevételeket: i. a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének feltételezett megsértése; ii. a közszolgáltatási kötelezettségért járó éves kompenzáció; iii. a Tirrenia és a Siremar üzletágának privatizációja; iv. a Saremarnak biztosított kikötési elsőbbség; v. a privatizációkkal összefüggésben odaítélt egyéb támogatási intézkedések; vi. a már nyújtott támogatás jogszerűtlensége és a támogatás felfüggesztésének és ideiglenes visszafizettetésének szükségessége (92). Ezen észrevételek többsége csak a Saremar konkrét esetére vonatkozik, amely nem tartozik e határozat hatálya alá. A következő preambulumbekezdésben az e határozat szempontjából leginkább releváns észrevételeket foglaljuk össze.

92

| (264) | A Tirrenia és a Siremar üzletágának privatizációja kapcsán a Grandi Navi Veloci egyetértett a Bizottság azon előzetes álláspontjával, amelyet a 2011. évi határozatban fejtett ki, és amely szerint az eljárás nem volt kellően átlátható és feltételekhez nem kötött, hogy a támogatás megléte kizárható legyen. A vállalat emellett azzal érvelt, hogy az olasz hatóságok a Tirrenia-csoport vállalatainak privatizációját határozatlan ideig elhalasztották, az évek során a Bizottságnak állítólagosan adott és a 2001. évi határozatban ((4) és (12) preambulumbekezdés), illetve a 2004. évi határozatban ((5) és (45) preambulumbekezdés) hivatalossá tett garanciák ellenére. A vállalat azt állította, hogy a jövőbeni privatizáció kilátásait alkualapként használták fel a Bizottsággal szemben, hogy engedélyezze a közszolgáltatásért járó kompenzáció Tirrenia-csoport vállalatai számára történő kifizetését 2008-ig. |
| --- | --- |

(264)

A Tirrenia és a Siremar üzletágának privatizációja kapcsán a Grandi Navi Veloci egyetértett a Bizottság azon előzetes álláspontjával, amelyet a 2011. évi határozatban fejtett ki, és amely szerint az eljárás nem volt kellően átlátható és feltételekhez nem kötött, hogy a támogatás megléte kizárható legyen. A vállalat emellett azzal érvelt, hogy az olasz hatóságok a Tirrenia-csoport vállalatainak privatizációját határozatlan ideig elhalasztották, az évek során a Bizottságnak állítólagosan adott és a 2001. évi határozatban ((4) és (12) preambulumbekezdés), illetve a 2004. évi határozatban ((5) és (45) preambulumbekezdés) hivatalossá tett garanciák ellenére. A vállalat azt állította, hogy a jövőbeni privatizáció kilátásait alkualapként használták fel a Bizottsággal szemben, hogy engedélyezze a közszolgáltatásért járó kompenzáció Tirrenia-csoport vállalatai számára történő kifizetését 2008-ig.

| (265) | A kikötési elsőbbség tekintetében a vállalat az AGCM két határozatára (segnalazioni) hivatkozott, amelyek kimondták, hogy ez az elsőbbség negatív hatást gyakorolhat a versenyre, különösen, ha a kedvezményezett kizárólagos jogokkal rendelkezik a gazdasági szempontból legértékesebb kikötési résidők tekintetében. A vállalat nem vitatta a Bizottság azon előzetes álláspontját, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mivel az állami forrásokat nem éri veszteség. A Grandi Navi Veloci azzal érvelt ugyanakkor, hogy a kikötési elsőbbségnek a korábbi Tirrenia-csoporthoz tartozó vállalatok új tulajdonosaira történő átruházása, amint azt a 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése elrendelte, önmagában is sérti a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkét. |
| --- | --- |

(265)

A kikötési elsőbbség tekintetében a vállalat az AGCM két határozatára (segnalazioni) hivatkozott, amelyek kimondták, hogy ez az elsőbbség negatív hatást gyakorolhat a versenyre, különösen, ha a kedvezményezett kizárólagos jogokkal rendelkezik a gazdasági szempontból legértékesebb kikötési résidők tekintetében. A vállalat nem vitatta a Bizottság azon előzetes álláspontját, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mivel az állami forrásokat nem éri veszteség. A Grandi Navi Veloci azzal érvelt ugyanakkor, hogy a kikötési elsőbbségnek a korábbi Tirrenia-csoporthoz tartozó vállalatok új tulajdonosaira történő átruházása, amint azt a 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése elrendelte, önmagában is sérti a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkét.

segnalazioni

| (266) | A Bizottság kérésére a GNV részletese adatokat is szolgáltatott a Tirrenia/CIN által a közszolgáltatási rendszerben ellátott útvonalakon folytatott saját tevékenységéről. Konkrétabban, a GNV kifejtette, hogy a következő útvonalakat üzemeltette:






  — | Genova–Porto Torres: 2009-ben és 2010-ben egész évben, 2011. január 1-jétől 2011. november 5-ig, továbbá 2012. március 30-tól 2012. szeptember 16-ig, |
| --- | --- | --- |

(266)

A Bizottság kérésére a GNV részletese adatokat is szolgáltatott a Tirrenia/CIN által a közszolgáltatási rendszerben ellátott útvonalakon folytatott saját tevékenységéről. Konkrétabban, a GNV kifejtette, hogy a következő útvonalakat üzemeltette:

—

Genova–Porto Torres: 2009-ben és 2010-ben egész évben, 2011. január 1-jétől 2011. november 5-ig, továbbá 2012. március 30-tól 2012. szeptember 16-ig,

| — | Genova–Olbia (kizárólag főszezon): 2009. május 22-től 2009. október 5-ig, 2010. május 28-tól 2010. október 3-ig, 2011. május 27-től 2011. szeptember 18-ig és 2012. június 1-jétől 2012. szeptember 15-ig, |
| --- | --- |

—

Genova–Olbia (kizárólag főszezon): 2009. május 22-től 2009. október 5-ig, 2010. május 28-tól 2010. október 3-ig, 2011. május 27-től 2011. szeptember 18-ig és 2012. június 1-jétől 2012. szeptember 15-ig,

| — | Nápoly–Palermo: 2009-ben és 2010-ben nem folytatott tevékenységet ezen az útvonalon, csak 2011 májusától decemberéig és egész 2012-ben. |
| --- | --- |

—

Nápoly–Palermo: 2009-ben és 2010-ben nem folytatott tevékenységet ezen az útvonalon, csak 2011 májusától decemberéig és egész 2012-ben.

| (267) | Ami a Genova–Porto Torres útvonalat illeti, a GNV rámutatott arra, hogy a Saremar 2012-es piacra lépése után csökkentette szolgáltatásait (ideértve azok gyakoriságát). A Nápoly–Palermo útvonalon a GNV 2012-ben kezdte meg két napi járat működtetését (egy éjszakai és egy napi indulással), egész éven át. A GNV azt állította, hogy a szolgáltatásai ezeken az útvonalakon egyenértékűek a Tirrenia/CIN által kínált szolgáltatásokkal. A GNV válaszaiban azt is jelezte, hogy a Nápoly–Palermo útvonalon a következő hajókat használta: SNAV Sardegna (készült 1989-ben), SNAV Campania (készült 1974-ben), SNAV Lazio (készült 1989-ben) és csak 2011-ben a Finn Forest (készült 1978-ban). |
| --- | --- |

(267)

Ami a Genova–Porto Torres útvonalat illeti, a GNV rámutatott arra, hogy a Saremar 2012-es piacra lépése után csökkentette szolgáltatásait (ideértve azok gyakoriságát). A Nápoly–Palermo útvonalon a GNV 2012-ben kezdte meg két napi járat működtetését (egy éjszakai és egy napi indulással), egész éven át. A GNV azt állította, hogy a szolgáltatásai ezeken az útvonalakon egyenértékűek a Tirrenia/CIN által kínált szolgáltatásokkal. A GNV válaszaiban azt is jelezte, hogy a Nápoly–Palermo útvonalon a következő hajókat használta: SNAV Sardegna (készült 1989-ben), SNAV Campania (készült 1974-ben), SNAV Lazio (készült 1989-ben) és csak 2011-ben a Finn Forest (készült 1978-ban).

6.   A GRIMALDI BEADVÁNYAI

A GRIMALDI BEADVÁNYAI

| (268) | A Grimaldi több beadványt is benyújtott, mindegyiket azon eljárási határidőkön túl, amelyek a 2011. évi és a 2012. évi határozatok vonatkozásában az érdekelt harmadik személyek rendelkezésére álltak álláspontjaik ismertetésére. E beadványok egyikét sem az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (93) 24. cikkének (2) bekezdésében említett, a panaszra vonatkozó kötelező űrlap kitöltésével terjesztették elő. A Bizottság mindazonáltal a következő szakaszokban összefoglalja ezeket a beadványokat, és a 7.4. szakaszban választ ad rájuk. |
| --- | --- |

(268)

A Grimaldi több beadványt is benyújtott, mindegyiket azon eljárási határidőkön túl, amelyek a 2011. évi és a 2012. évi határozatok vonatkozásában az érdekelt harmadik személyek rendelkezésére álltak álláspontjaik ismertetésére. E beadványok egyikét sem az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (93) 24. cikkének (2) bekezdésében említett, a panaszra vonatkozó kötelező űrlap kitöltésével terjesztették elő. A Bizottság mindazonáltal a következő szakaszokban összefoglalja ezeket a beadványokat, és a 7.4. szakaszban választ ad rájuk.

93

6.1.   Első beadvány (2016. február)

Első beadvány (2016. február)

| (269) | 2016. február 12-én a Grimaldi beadványt nyújtott be a Bizottsághoz mind a CIN-nek az új szerződés szerint fizetett kompenzáció, mind az erőfénnyel való (az EUMSZ 102. cikke szerinti) feltételezett visszaélés tekintetében, igazoló okmányokat ugyanakkor nem adott át. A levelet az AGCM-nek is megküldte. Az e határozat szempontjából leginkább releváns elemeket az alábbiak foglalják össze. |
| --- | --- |

(269)

2016. február 12-én a Grimaldi beadványt nyújtott be a Bizottsághoz mind a CIN-nek az új szerződés szerint fizetett kompenzáció, mind az erőfénnyel való (az EUMSZ 102. cikke szerinti) feltételezett visszaélés tekintetében, igazoló okmányokat ugyanakkor nem adott át. A levelet az AGCM-nek is megküldte. Az e határozat szempontjából leginkább releváns elemeket az alábbiak foglalják össze.

| (270) | Ami a levél állami támogatási elemeit illeti, a Grimaldi azzal érvelt, hogy a CIN túlkompenzációban részesül az állítólagos közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért. A Grimaldi az alábbi érveket adta elő. |
| --- | --- |

(270)

Ami a levél állami támogatási elemeit illeti, a Grimaldi azzal érvelt, hogy a CIN túlkompenzációban részesül az állítólagos közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért. A Grimaldi az alábbi érveket adta elő.

| (271) | Először is, a kompenzáció rögzített összegét a költségekre, különösen az üzemanyagköltségekre vonatkozó, állítólag elavult és téves feltevések alapján számították ki. A Grimaldi konkrétabban úgy vélte, hogy az üzemanyagköltségek, amelyek a szállítási költségek megközelítőleg 30 %-át teszik ki, 2012 és 2016 között drasztikusan csökkentek, így a kompenzációt ennek megfelelően meglátása szerint ki kellett volna igazítani (azaz csökkenteni kellett volna) (94). |
| --- | --- |

(271)

Először is, a kompenzáció rögzített összegét a költségekre, különösen az üzemanyagköltségekre vonatkozó, állítólag elavult és téves feltevések alapján számították ki. A Grimaldi konkrétabban úgy vélte, hogy az üzemanyagköltségek, amelyek a szállítási költségek megközelítőleg 30 %-át teszik ki, 2012 és 2016 között drasztikusan csökkentek, így a kompenzációt ennek megfelelően meglátása szerint ki kellett volna igazítani (azaz csökkenteni kellett volna) (94).

94

| (272) | Másodszor a Grimaldi azt is állította, hogy a CIN által alkalmazott több agresszív marketingkezdeményezés és engedmény csak az új szerződésből eredő túlkompenzáció miatt vált lehetségessé. A Grimaldi különösen hangsúlyozta, hogy 2016 februárjában a CIN és a Moby két azonos promóciós ajánlatot tett, ami azt sugallja, hogy a CIN és a Moby lényegében integrált üzleti stratégia szerint működik, és hogy a CIN kereszttámogatást nyújtott az új szerződésből eredő állítólagos túlkompenzáción keresztül a Moby ajánlataihoz és promóciójához. |
| --- | --- |

(272)

Másodszor a Grimaldi azt is állította, hogy a CIN által alkalmazott több agresszív marketingkezdeményezés és engedmény csak az új szerződésből eredő túlkompenzáció miatt vált lehetségessé. A Grimaldi különösen hangsúlyozta, hogy 2016 februárjában a CIN és a Moby két azonos promóciós ajánlatot tett, ami azt sugallja, hogy a CIN és a Moby lényegében integrált üzleti stratégia szerint működik, és hogy a CIN kereszttámogatást nyújtott az új szerződésből eredő állítólagos túlkompenzáción keresztül a Moby ajánlataihoz és promóciójához.

| (273) | Harmadszor, a Grimaldi rámutatott arra, hogy az új szerződésben szereplő bizonyos útvonalak tekintetében a CIN ténylegesen monopóliumként működött, míg más útvonalakon maga a Moby volt a versenytársa. A Grimaldi tehát azzal érvelt, hogy mivel az Onorato Partecipazioni az AGCM 25773. sz. határozatával engedélyezett kizárólagos ellenőrzést szerzett mind a CIN, mind a Moby felett, a CIN szempontjából gyakorlatilag megszűnt a verseny azokon az útvonalakon, ahol korábban a Moby volt az egyetlen versenytárs. Ezért a Grimaldi szerint a CIN-nek az új szerződés szerint fizetendő kompenzációba foglalt kockázati prémiumot csökkenteni kell, mivel annak az volt a célja, hogy ellentételezze a CIN által azon útvonalak tekintetében felvállalt további kockázatot, ahol nem kizárólagos jelleggel teljesített közszolgáltatási kötelezettséget. A Grimaldi továbbá kiemelte, hogy az AGCM a 25773. sz. határozatának 47. és 56. pontjában azt, hogy a CIN „jókora állami támogatást” kapott a közszolgáltatási kötelezettségeinek eredményeként, a potenciális versenytársak piacra lépési akadályának tekintette azokon a piacokon, ahol a CIN/Moby koncentrációja ténylegesen monopólium felé hajló erőfölényt hozott létre (95). |
| --- | --- |

(273)

Harmadszor, a Grimaldi rámutatott arra, hogy az új szerződésben szereplő bizonyos útvonalak tekintetében a CIN ténylegesen monopóliumként működött, míg más útvonalakon maga a Moby volt a versenytársa. A Grimaldi tehát azzal érvelt, hogy mivel az Onorato Partecipazioni az AGCM 25773. sz. határozatával engedélyezett kizárólagos ellenőrzést szerzett mind a CIN, mind a Moby felett, a CIN szempontjából gyakorlatilag megszűnt a verseny azokon az útvonalakon, ahol korábban a Moby volt az egyetlen versenytárs. Ezért a Grimaldi szerint a CIN-nek az új szerződés szerint fizetendő kompenzációba foglalt kockázati prémiumot csökkenteni kell, mivel annak az volt a célja, hogy ellentételezze a CIN által azon útvonalak tekintetében felvállalt további kockázatot, ahol nem kizárólagos jelleggel teljesített közszolgáltatási kötelezettséget. A Grimaldi továbbá kiemelte, hogy az AGCM a 25773. sz. határozatának 47. és 56. pontjában azt, hogy a CIN „jókora állami támogatást” kapott a közszolgáltatási kötelezettségeinek eredményeként, a potenciális versenytársak piacra lépési akadályának tekintette azokon a piacokon, ahol a CIN/Moby koncentrációja ténylegesen monopólium felé hajló erőfölényt hozott létre (95).

95

| (274) | A Grimaldi emellett úgy tekintette, hogy legalábbis néhány útvonalon, ahol versenytársak voltak jelen, nem volt valódi szükség ÁGÉSZ-ra, különösen a Genova–Olbia és a Civitavecchia–Olbia útvonalon, ahol maga a Moby működött. A Grimaldi szerint ez azt jelenti, hogy a CIN és a Moby együttes jelenléte mindkét útvonalon elegendően szilárd ahhoz, hogy kétségbe vonja az ÁGÉSZ szükségességét, legalábbis az említett években. |
| --- | --- |

(274)

A Grimaldi emellett úgy tekintette, hogy legalábbis néhány útvonalon, ahol versenytársak voltak jelen, nem volt valódi szükség ÁGÉSZ-ra, különösen a Genova–Olbia és a Civitavecchia–Olbia útvonalon, ahol maga a Moby működött. A Grimaldi szerint ez azt jelenti, hogy a CIN és a Moby együttes jelenléte mindkét útvonalon elegendően szilárd ahhoz, hogy kétségbe vonja az ÁGÉSZ szükségességét, legalábbis az említett években.

| (275) | Az erőfölénnyel való állítólagos visszaélést illetően a Grimaldi több visszaélésszerű és megtorló piaci gyakorlatot vázolt, amelyeket feltételezhetően a CIN és a Moby követett el a szállítási ágazatban működő ügyfeleikkel szemben, amelyek elkezdték a Moby és a CIN versenytársainak szolgáltatásait igénybe venni különböző útvonalakon. A Grimaldi arra is rámutat, hogy a CIN részére az új szerződés szerint odaítélt túlkompenzáció biztosította azokat a pénzügyi eszközöket, amelyekkel korlátozó gyakorlatokat lehetett alkalmazni a piacon a potenciális belépőkkel szemben. |
| --- | --- |

(275)

Az erőfölénnyel való állítólagos visszaélést illetően a Grimaldi több visszaélésszerű és megtorló piaci gyakorlatot vázolt, amelyeket feltételezhetően a CIN és a Moby követett el a szállítási ágazatban működő ügyfeleikkel szemben, amelyek elkezdték a Moby és a CIN versenytársainak szolgáltatásait igénybe venni különböző útvonalakon. A Grimaldi arra is rámutat, hogy a CIN részére az új szerződés szerint odaítélt túlkompenzáció biztosította azokat a pénzügyi eszközöket, amelyekkel korlátozó gyakorlatokat lehetett alkalmazni a piacon a potenciális belépőkkel szemben.

| (276) | A Grimaldi végül azzal érvelt, hogy a CIN-nek nyújtott támogatás jogellenes, minthogy Olaszország nem tartotta be az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti felfüggesztési kötelezettséget, és azt javasolta, hogy a Bizottság fogadjon el határozatot, amelyben előírja Olaszország számára, hogy függessze fel a támogatás kifizetését és ideiglenesen fizettesse vissza a támogatást (legalább a feltételezett túlkompenzációval érintett részben) az (EU) 2015/1589 rendelet 13. cikke szerint. |
| --- | --- |

(276)

A Grimaldi végül azzal érvelt, hogy a CIN-nek nyújtott támogatás jogellenes, minthogy Olaszország nem tartotta be az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti felfüggesztési kötelezettséget, és azt javasolta, hogy a Bizottság fogadjon el határozatot, amelyben előírja Olaszország számára, hogy függessze fel a támogatás kifizetését és ideiglenesen fizettesse vissza a támogatást (legalább a feltételezett túlkompenzációval érintett részben) az (EU) 2015/1589 rendelet 13. cikke szerint.

6.2.   Az AGCM 2018. március 28-i 27053. sz. határozata

Az AGCM 2018. március 28-i 27053. sz. határozata

| (277) | 2018. március 28-án az AGCM kiadta a 27053. sz. határozatát, a Grimaldi levelének nyomán is (lásd a (269) preambulumbekezdést); e határozat azt állapította meg, hogy 2015. szeptember 28. és a határozat elfogadása (azaz 2018. február 28.) között az EUMSZ 102. cikke b) pontja értelmében mind a CIN, mind a Moby visszaélt erőfölényével, többek között a következő, a szárazföldi Olaszország és Szardínia közötti árufuvarozási és vegyes kiszolgálású útvonalakon:






  1. | Genova–Porto Torres |
| --- | --- | --- |

(277)

2018. március 28-án az AGCM kiadta a 27053. sz. határozatát, a Grimaldi levelének nyomán is (lásd a (269) preambulumbekezdést); e határozat azt állapította meg, hogy 2015. szeptember 28. és a határozat elfogadása (azaz 2018. február 28.) között az EUMSZ 102. cikke b) pontja értelmében mind a CIN, mind a Moby visszaélt erőfölényével, többek között a következő, a szárazföldi Olaszország és Szardínia közötti árufuvarozási és vegyes kiszolgálású útvonalakon:

1.

Genova–Porto Torres

| 2. | Olbia–Genova |
| --- | --- |

2.

Olbia–Genova

| 3. | Olbia–Civitavecchia |
| --- | --- |

3.

Olbia–Civitavecchia

| 4. | Livorno–Cagliari |
| --- | --- |

4.

Livorno–Cagliari

| 5. | Cagliari–Civitavecchia |
| --- | --- |

5.

Cagliari–Civitavecchia

| (278) | A versenyellenes magatartásra a fenti öt útvonalon került sor, amelyekre az új szerződés is kiterjed, abban az időszakban, amikor a megfelelő közszolgáltatási kötelezettségek hatályban voltak. E magatartás többek között abban állt, hogy megtagadták a hajókhoz való hozzáférést a fuvarozók számára, romlandó áruk fuvarozói számára is. A versenyszabályok e megsértése miatt a CIN-nek és a Mobynak 29 202 673,73 EUR bírságot kellett fizetnie. |
| --- | --- |

(278)

A versenyellenes magatartásra a fenti öt útvonalon került sor, amelyekre az új szerződés is kiterjed, abban az időszakban, amikor a megfelelő közszolgáltatási kötelezettségek hatályban voltak. E magatartás többek között abban állt, hogy megtagadták a hajókhoz való hozzáférést a fuvarozók számára, romlandó áruk fuvarozói számára is. A versenyszabályok e megsértése miatt a CIN-nek és a Mobynak 29 202 673,73 EUR bírságot kellett fizetnie.

| (279) | Az AGCM 27 053. sz. határozatát megfellebbezték a regionális közigazgatási bíróságon (Tribunale Amministrativo Regionale, a továbbiakban: TAR), és a bírságot ennek megfelelően felfüggesztették. 2019. június 4-én a TAR meghozta 7175/2019. sz. ítéletét, amely részben megsemmisíti az AGCM 27 053. sz. határozatát, és előírja az AGCM számára a vizsgálat újraindítását és a bírság újraszámítását. |
| --- | --- |

(279)

Az AGCM 27 053. sz. határozatát megfellebbezték a regionális közigazgatási bíróságon (Tribunale Amministrativo Regionale, a továbbiakban: TAR), és a bírságot ennek megfelelően felfüggesztették. 2019. június 4-én a TAR meghozta 7175/2019. sz. ítéletét, amely részben megsemmisíti az AGCM 27 053. sz. határozatát, és előírja az AGCM számára a vizsgálat újraindítását és a bírság újraszámítását.

Tribunale Amministrativo Regionale

6.3.   Második beadvány (2018. május)

Második beadvány (2018. május)

| (280) | A Grimaldi 2018. május 29-én újabb beadványt terjesztett a Bizottság elé, amely javarészt az AGCM 27053. sz. határozatán alapult, és megismételte az első beadványban már felvetett állításokat, továbbá néhány újabb érvet terjesztett elő alátámasztásukra, amelyeket az alábbiak foglalnak össze. |
| --- | --- |

(280)

A Grimaldi 2018. május 29-én újabb beadványt terjesztett a Bizottság elé, amely javarészt az AGCM 27053. sz. határozatán alapult, és megismételte az első beadványban már felvetett állításokat, továbbá néhány újabb érvet terjesztett elő alátámasztásukra, amelyeket az alábbiak foglalnak össze.

| (281) | Először, az új szerződésből fakadó feltételezett túlkompenzációt illetően a Grimaldi kifejtette, hogy az olasz közlekedési minisztérium kritizálta a (272) preambulumbekezdésben ismertetett gyakorlatot, mivel az azt a kockázatot rejtette magában, hogy veszélybe kerül az új szerződés pénzügyi fenntarthatósága, és lehetetlenné válik a két vállalat bevételeinek és költségeinek helyes szétválasztása. Ebből a Grimaldi azt a következtetést is levonta, hogy a CIN nem tartotta be az előírt könyvviteli elkülönítést. |
| --- | --- |

(281)

Először, az új szerződésből fakadó feltételezett túlkompenzációt illetően a Grimaldi kifejtette, hogy az olasz közlekedési minisztérium kritizálta a (272) preambulumbekezdésben ismertetett gyakorlatot, mivel az azt a kockázatot rejtette magában, hogy veszélybe kerül az új szerződés pénzügyi fenntarthatósága, és lehetetlenné válik a két vállalat bevételeinek és költségeinek helyes szétválasztása. Ebből a Grimaldi azt a következtetést is levonta, hogy a CIN nem tartotta be az előírt könyvviteli elkülönítést.

| (282) | Másodszor, ami az ÁGÉSZ valódiságát illeti, a Grimaldi azzal érvelt, hogy a közszolgáltatási kötelezettség alá tartozó útvonalak egy részén más szolgáltatók is működnek, ami megkérdőjelezi, hogy valódi ÁGÉSZ-ről van-e szó. A Grimaldi azzal érvelt különösen, hogy a Moby, a GNV, a Forship, a Grendi és maga a Grimaldi is üzemeltet – néha csak eltérő kikötők igénybevételével – olyan útvonalakat az év különböző időszakaiban, amelyek egyenértékűnek tekinthetők a CIN által az új szerződés értelmében kiszolgáltakkal. |
| --- | --- |

(282)

Másodszor, ami az ÁGÉSZ valódiságát illeti, a Grimaldi azzal érvelt, hogy a közszolgáltatási kötelezettség alá tartozó útvonalak egy részén más szolgáltatók is működnek, ami megkérdőjelezi, hogy valódi ÁGÉSZ-ről van-e szó. A Grimaldi azzal érvelt különösen, hogy a Moby, a GNV, a Forship, a Grendi és maga a Grimaldi is üzemeltet – néha csak eltérő kikötők igénybevételével – olyan útvonalakat az év különböző időszakaiban, amelyek egyenértékűnek tekinthetők a CIN által az új szerződés értelmében kiszolgáltakkal.

| (283) | A Grimaldi emellett azzal érvelt, hogy a CIN többször is megsértette a szerződést. Ezen belül különösen az AGCM 27 053. sz. határozata szerint több olyan, Szardíniába irányuló, illetve onnan kiinduló útvonalon, amely a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozik, a fuvarozóktól rendszeresen megtagadták a behajózást, vagy hátrányos piaci feltételeket alkalmaztak velük szemben annak érdekében, hogy távol tartsák a piactól az új szereplőket, ideértve magát a Grimaldit vagy a Grendit is. A Grimaldi szerint ez az erőfölénnyel való visszaélés mellett azt mutatja, hogy a CIN ténylegesen – legalábbis az árufuvarozást illetően – nem valódi ÁGÉSZ-t nyújt, mivel nem biztosította a területi folytonosságot e fuvarozók számára. Ezzel szemben a Grimaldi úgy véli, hogy a CIN pusztán arra használja a közszolgáltatásért járó kompenzációt, hogy a Mobyval együtt meglévő erőfölényével visszaéljen. |
| --- | --- |

(283)

A Grimaldi emellett azzal érvelt, hogy a CIN többször is megsértette a szerződést. Ezen belül különösen az AGCM 27 053. sz. határozata szerint több olyan, Szardíniába irányuló, illetve onnan kiinduló útvonalon, amely a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozik, a fuvarozóktól rendszeresen megtagadták a behajózást, vagy hátrányos piaci feltételeket alkalmaztak velük szemben annak érdekében, hogy távol tartsák a piactól az új szereplőket, ideértve magát a Grimaldit vagy a Grendit is. A Grimaldi szerint ez az erőfölénnyel való visszaélés mellett azt mutatja, hogy a CIN ténylegesen – legalábbis az árufuvarozást illetően – nem valódi ÁGÉSZ-t nyújt, mivel nem biztosította a területi folytonosságot e fuvarozók számára. Ezzel szemben a Grimaldi úgy véli, hogy a CIN pusztán arra használja a közszolgáltatásért járó kompenzációt, hogy a Mobyval együtt meglévő erőfölényével visszaéljen.

| (284) | Harmadszor, a Grimaldi úgy vélte, hogy a Tirrenia üzletága halasztott vételára első részletének (55 millió EUR) késedelmes megfizetése további előnyhöz juttatja a CIN-t (lásd a (88) preambulumbekezdés b) pontját). |
| --- | --- |

(284)

Harmadszor, a Grimaldi úgy vélte, hogy a Tirrenia üzletága halasztott vételára első részletének (55 millió EUR) késedelmes megfizetése további előnyhöz juttatja a CIN-t (lásd a (88) preambulumbekezdés b) pontját).

6.4.   Harmadik beadvány (2018. szeptember)

Harmadik beadvány (2018. szeptember)

| (285) | A Grimaldi 2018. szeptember 18-án újabb beadványt terjesztett az olasz közlekedési minisztérium, az AGCM és a Bizottság elé. Beadványában tájékoztatta a közlekedési minisztériumot és az AGCM-et a CIN és a Moby közötti tervezett összefonódásról, és hatáskörük keretei között beavatkozásra kérte az olasz hatóságokat. A Moby-csoport a 2018. június 30-i féléves jelentésében jelentette be az összefonódást azzal, hogy a vonatkozó okiratot 2018 novemberében fogják aláírni, az összefonódás pedig 2018. január 1-jén válik hatályossá (lásd a (83) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(285)

A Grimaldi 2018. szeptember 18-án újabb beadványt terjesztett az olasz közlekedési minisztérium, az AGCM és a Bizottság elé. Beadványában tájékoztatta a közlekedési minisztériumot és az AGCM-et a CIN és a Moby közötti tervezett összefonódásról, és hatáskörük keretei között beavatkozásra kérte az olasz hatóságokat. A Moby-csoport a 2018. június 30-i féléves jelentésében jelentette be az összefonódást azzal, hogy a vonatkozó okiratot 2018 novemberében fogják aláírni, az összefonódás pedig 2018. január 1-jén válik hatályossá (lásd a (83) preambulumbekezdést).

| (286) | A Grimaldi szerint az összefonódás ellentétes az AGCM 2013. szeptember 23-i határozatával, amely kimondta, hogy a Moby és a CIN közötti bármely összefonódás sérti a CIN-nek a 287/90. sz. törvény 8. cikkének (2-bis) bekezdése szerinti, a „vállalatok szétválasztására” irányuló kötelezettségét (amelyet az 57/2001. sz. törvény (96) 11. cikkének (3) bekezdése vezetett be). E szabály értelmében az ÁGÉSZ-t és a kereskedelmi tevékenységet nem láthatja el ugyanaz a vállalat, azokat különálló vállalatoknak kell teljesíteniük (akkor is, ha egy csoportba tartoznak). A Grimaldi ezért arra kérte az AGCM-et, hogy a 8. cikk (2-sexies) bekezdése alapján – a hasonló esetekre vonatkozó korábbi határozathozatali gyakorlatát követve – állapítson meg szankciót a két vállalattal szemben. |
| --- | --- |

(286)

A Grimaldi szerint az összefonódás ellentétes az AGCM 2013. szeptember 23-i határozatával, amely kimondta, hogy a Moby és a CIN közötti bármely összefonódás sérti a CIN-nek a 287/90. sz. törvény 8. cikkének (2-bis) bekezdése szerinti, a „vállalatok szétválasztására” irányuló kötelezettségét (amelyet az 57/2001. sz. törvény (96) 11. cikkének (3) bekezdése vezetett be). E szabály értelmében az ÁGÉSZ-t és a kereskedelmi tevékenységet nem láthatja el ugyanaz a vállalat, azokat különálló vállalatoknak kell teljesíteniük (akkor is, ha egy csoportba tartoznak). A Grimaldi ezért arra kérte az AGCM-et, hogy a 8. cikk (2-sexies) bekezdése alapján – a hasonló esetekre vonatkozó korábbi határozathozatali gyakorlatát követve – állapítson meg szankciót a két vállalattal szemben.

96

| (287) | A Grimaldi emellett azt állította, hogy az összefonódás sértené a 2012. július 18-i szerződést is. A Grimaldi azzal érvelt különösen, hogy az összefonódás sértené az egyes közszolgáltatási útvonalakkal kapcsolatos költségekre és bevételekre vonatkozó elkülönített és analitikus könyvvitel követelményét. A Grimaldi szerint az új szerződés 22. cikke értelmében ezt a követelményt a 287/90. sz. törvény 8. cikke (2-bis) bekezdésének fényében kell értelmezni, amely a vállalatok teljes szétválasztását, nem csak az elkülönített könyvvitelt írja elő. A Grimaldi szerint az összefonódás lehetővé tenné a CIN számára, hogy kereszttámogatásban részesítse az általa vagy a Moby által nyújtott kereskedelmi szolgáltatásokat, és megakadályozná, hogy a minisztérium megfelelően ellenőrizze az állami támogatások felhasználását. |
| --- | --- |

(287)

A Grimaldi emellett azt állította, hogy az összefonódás sértené a 2012. július 18-i szerződést is. A Grimaldi azzal érvelt különösen, hogy az összefonódás sértené az egyes közszolgáltatási útvonalakkal kapcsolatos költségekre és bevételekre vonatkozó elkülönített és analitikus könyvvitel követelményét. A Grimaldi szerint az új szerződés 22. cikke értelmében ezt a követelményt a 287/90. sz. törvény 8. cikke (2-bis) bekezdésének fényében kell értelmezni, amely a vállalatok teljes szétválasztását, nem csak az elkülönített könyvvitelt írja elő. A Grimaldi szerint az összefonódás lehetővé tenné a CIN számára, hogy kereszttámogatásban részesítse az általa vagy a Moby által nyújtott kereskedelmi szolgáltatásokat, és megakadályozná, hogy a minisztérium megfelelően ellenőrizze az állami támogatások felhasználását.

| (288) | Végül a Grimaldi sürgette a Bizottságot, hogy zárja le a hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(288)

Végül a Grimaldi sürgette a Bizottságot, hogy zárja le a hivatalos vizsgálati eljárást.

6.5.   További beadványok (2018. október és november)

További beadványok (2018. október és november)

| (289) | 2018. október 9-én a Grimaldi egy további beadványt is benyújtott az olasz közlekedési minisztériumhoz és az AGCM-hez; a beadvány egy példányát tájékoztatásul megküldte a Bizottságnak. Az említett levélben a Grimaldi a Moby és a CIN által bejelentett áremelésekre összpontosított, amelyek állítólag az üzemanyagköltségek növekedését voltak hivatottak ellentételezni. A Grimaldi rámutatott arra, hogy az áremelések hangsúlyosabbak, ahol a Moby/CIN a Grimaldi állítása szerint monopóliumként működik (Genova–Olbia, Genova–Porto Torres) és mérsékeltebbek, ahol a Moby/CIN a Grimaldival áll versenyben (Nápoly–Catania, ahol a Grimaldi üzemelteti a Salerno–Catania útvonalat). A Grimaldi emellett megjegyezte, hogy az áremelések nem arányosak az út hosszával, pedig arányosnak kellene lenniük, ha valóban az üzemanyagköltségek növekedésére kívánnának reagálni. A Grimaldi ezért a következőket kérte:






  a) | az AGCM ellenőrizze a Moby és a CIN feltételezhetően visszaélésszerű és versenyellenes áremeléseit (amelyek állítása szerint sértik az AGCM 2018. február 28-i 27053. sz. határozatának feltételeit); |
| --- | --- | --- |

(289)

2018. október 9-én a Grimaldi egy további beadványt is benyújtott az olasz közlekedési minisztériumhoz és az AGCM-hez; a beadvány egy példányát tájékoztatásul megküldte a Bizottságnak. Az említett levélben a Grimaldi a Moby és a CIN által bejelentett áremelésekre összpontosított, amelyek állítólag az üzemanyagköltségek növekedését voltak hivatottak ellentételezni. A Grimaldi rámutatott arra, hogy az áremelések hangsúlyosabbak, ahol a Moby/CIN a Grimaldi állítása szerint monopóliumként működik (Genova–Olbia, Genova–Porto Torres) és mérsékeltebbek, ahol a Moby/CIN a Grimaldival áll versenyben (Nápoly–Catania, ahol a Grimaldi üzemelteti a Salerno–Catania útvonalat). A Grimaldi emellett megjegyezte, hogy az áremelések nem arányosak az út hosszával, pedig arányosnak kellene lenniük, ha valóban az üzemanyagköltségek növekedésére kívánnának reagálni. A Grimaldi ezért a következőket kérte:

a)

az AGCM ellenőrizze a Moby és a CIN feltételezhetően visszaélésszerű és versenyellenes áremeléseit (amelyek állítása szerint sértik az AGCM 2018. február 28-i 27053. sz. határozatának feltételeit);

| b) | az AGCM szüntesse meg a Moby CIN-be történő beolvadásával megvalósítandó összefonódást (amint azt a korábbi, 2018. szeptember 18-i beadványában kérte); |
| --- | --- |

b)

az AGCM szüntesse meg a Moby CIN-be történő beolvadásával megvalósítandó összefonódást (amint azt a korábbi, 2018. szeptember 18-i beadványában kérte);

| c) | a közlekedési minisztérium ellenőrizze a CIN-re alkalmazandó áremelések új szerződés feltételeivel való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

c)

a közlekedési minisztérium ellenőrizze a CIN-re alkalmazandó áremelések új szerződés feltételeivel való összeegyeztethetőségét.

| (290) | 2018. november 20-án a Grimaldi egy további beadványt is benyújtott az AGCM-hez; a levél egy példányát megküldte az olasz közlekedési minisztériumnak és a Bizottságnak. E beadványban a Grimaldi megismételte azt a kérelmét, hogy az olasz versenyhatóság állítsa le a Moby és a CIN közötti tervezett összefonódást. A Grimaldi elismerte, hogy az összefonódáshoz nincs szükség az AGCM előzetes engedélyére, mivel csak egy csoporton belüli szerkezetátalakításról van szó. A Grimaldi mindazonáltal azt állította, hogy az ÁGÉSZ és a kereskedelmi tevekénység költségeinek és bevételeinek keveredése csak fokozódna az összefonódást követően. Állításának alátámasztására a Grimaldi a közlekedési minisztérium által a CIN-nek küldött két levélre hivatkozik, amelyek a CIN és a Moby közös forgalmazási ajánlataival és ezeknek az új szerződés pénzügyi egyensúlyára gyakorolt potenciális hatásával foglalkoznak. |
| --- | --- |

(290)

2018. november 20-án a Grimaldi egy további beadványt is benyújtott az AGCM-hez; a levél egy példányát megküldte az olasz közlekedési minisztériumnak és a Bizottságnak. E beadványban a Grimaldi megismételte azt a kérelmét, hogy az olasz versenyhatóság állítsa le a Moby és a CIN közötti tervezett összefonódást. A Grimaldi elismerte, hogy az összefonódáshoz nincs szükség az AGCM előzetes engedélyére, mivel csak egy csoporton belüli szerkezetátalakításról van szó. A Grimaldi mindazonáltal azt állította, hogy az ÁGÉSZ és a kereskedelmi tevekénység költségeinek és bevételeinek keveredése csak fokozódna az összefonódást követően. Állításának alátámasztására a Grimaldi a közlekedési minisztérium által a CIN-nek küldött két levélre hivatkozik, amelyek a CIN és a Moby közös forgalmazási ajánlataival és ezeknek az új szerződés pénzügyi egyensúlyára gyakorolt potenciális hatásával foglalkoznak.

7.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

7.1.   A támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

A támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (291) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelemet”. |
| --- | --- |

(291)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelemet”.

| (292) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak meghatározása érdekében, hogy az e határozat hatálya alá tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek-e, a fent említett összes feltételnek teljesülnie kell. Közelebbről:






  a) | az intézkedéseket az államnak kell nyújtania vagy állami forrásból kell nyújtani őket; |
| --- | --- | --- |

(292)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak meghatározása érdekében, hogy az e határozat hatálya alá tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek-e, a fent említett összes feltételnek teljesülnie kell. Közelebbről:

a)

az intézkedéseket az államnak kell nyújtania vagy állami forrásból kell nyújtani őket;

| b) | az intézkedéseknek előnyben kell részesíteniük bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését; |
| --- | --- |

b)

az intézkedéseknek előnyben kell részesíteniük bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését;

| c) | torzítaniuk kell a versenyt vagy azzal fenyegetniük; |
| --- | --- |

c)

torzítaniuk kell a versenyt vagy azzal fenyegetniük;

| d) | érinteniük kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

d)

érinteniük kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (293) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kikötési elsőbbség, amely csak a közszolgáltatási útvonalakra vonatkozik elválaszthatatlanul összefügg az ÁGÉSZ-nak a Tirrenia és felvásárlója, a CIN általi teljesítésétől. Ezért az intézkedést együtt kell értékelni az e vállalatoknak fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzációval (lásd a 7.1.1. és a 7.1.3. szakaszt). |
| --- | --- |

(293)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kikötési elsőbbség, amely csak a közszolgáltatási útvonalakra vonatkozik elválaszthatatlanul összefügg az ÁGÉSZ-nak a Tirrenia és felvásárlója, a CIN általi teljesítésétől. Ezért az intézkedést együtt kell értékelni az e vállalatoknak fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzációval (lásd a 7.1.1. és a 7.1.3. szakaszt).

| (294) | Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy az Olaszország és a CIN közötti új szerződést együtt kell vizsgálni a Tirrenia üzletágának privatizációjával (ideértve a vételár egy részének halasztott megfizetését is). Ez az együttes vizsgálat helyénvaló, mivel lényegében Olaszország közbeszerzési eljárást írt ki közszolgáltatási szerződésre (azaz az új szerződésre), amelynek során a nyertes ajánlattevőnek meg kellett vásárolnia a Tirreniától több eszközt (főként hajókat), amelyek az említett közszolgáltatási szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükségesek. |
| --- | --- |

(294)

Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy az Olaszország és a CIN közötti új szerződést együtt kell vizsgálni a Tirrenia üzletágának privatizációjával (ideértve a vételár egy részének halasztott megfizetését is). Ez az együttes vizsgálat helyénvaló, mivel lényegében Olaszország közbeszerzési eljárást írt ki közszolgáltatási szerződésre (azaz az új szerződésre), amelynek során a nyertes ajánlattevőnek meg kellett vásárolnia a Tirreniától több eszközt (főként hajókat), amelyek az említett közszolgáltatási szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükségesek.

7.1.1.   Az Olaszország és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

Az Olaszország és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

7.1.1.1.   Állami források

Állami források

| (295) | Az állami támogatáskénti minősítéshez az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie, és azt közvetlenül vagy közvetve állami forrásokból kell nyújtani. |
| --- | --- |

(295)

Az állami támogatáskénti minősítéshez az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie, és azt közvetlenül vagy közvetve állami forrásokból kell nyújtani.

| (296) | A Tirreniát az olasz állam bízta meg az eredeti, majd meghosszabbított szerződésben részletesen megadott tengeri útvonalak üzemeltetésével. Az eredeti szerződést az állam kötötte meg, és az abból eredő, a Tirreniának a közszolgáltatásért járó kompenzációt az állam fizette ki a saját költségvetéséből. A Tirreniának nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció tehát az államnak tudható be, és azt állami forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(296)

A Tirreniát az olasz állam bízta meg az eredeti, majd meghosszabbított szerződésben részletesen megadott tengeri útvonalak üzemeltetésével. Az eredeti szerződést az állam kötötte meg, és az abból eredő, a Tirreniának a közszolgáltatásért járó kompenzációt az állam fizette ki a saját költségvetéséből. A Tirreniának nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció tehát az államnak tudható be, és azt állami forrásokból finanszírozzák.

| (297) | A Bizottság megjegyzi, hogy Olaszország szerint minden kompüzemeltető rendszeres díjat fizet a megfelelő kikötői hatóságoknak a kikötőhelyekért, de a Tirrenia nem fizetett további díjat a kikötési elsőbbségért. Mindazonáltal a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Olaszország elvben dönthetett volna úgy, hogy további díjat állapít meg a kikötési elsőbbségért, és azzal, hogy nem így járt el, állami bevételekről mondott le. Emellett, mivel a kikötési elsőbbséget törvényben ítélik oda (lásd a (108) preambulumbekezdést), ezért az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(297)

A Bizottság megjegyzi, hogy Olaszország szerint minden kompüzemeltető rendszeres díjat fizet a megfelelő kikötői hatóságoknak a kikötőhelyekért, de a Tirrenia nem fizetett további díjat a kikötési elsőbbségért. Mindazonáltal a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Olaszország elvben dönthetett volna úgy, hogy további díjat állapít meg a kikötési elsőbbségért, és azzal, hogy nem így járt el, állami bevételekről mondott le. Emellett, mivel a kikötési elsőbbséget törvényben ítélik oda (lásd a (108) preambulumbekezdést), ezért az államnak tudható be.

7.1.1.2.   Szelektivitás

Szelektivitás

| (298) | Az állami támogatáskénti minősítéshez az intézkedésnek szelektívnek kell lennie. A szóban forgó tengeri szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzációban csak a Tirrenia részesült, ezért az szelektív. Mivel a kikötési elsőbbséget csak a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak ítélték oda, ideértve a Tirreniát, az is szelektív. |
| --- | --- |

(298)

Az állami támogatáskénti minősítéshez az intézkedésnek szelektívnek kell lennie. A szóban forgó tengeri szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzációban csak a Tirrenia részesült, ezért az szelektív. Mivel a kikötési elsőbbséget csak a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak ítélték oda, ideértve a Tirreniát, az is szelektív.

7.1.1.3.   Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (299) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy egy vállalatnak fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem feltétlenül jelent gazdasági előnyt, szigorúan meghatározott feltételek között. |
| --- | --- |

(299)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy egy vállalatnak fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem feltétlenül jelent gazdasági előnyt, szigorúan meghatározott feltételek között.

| (300) | A Bíróság különösen az Altmark-ügyben hozott ítéletében (97) kimondta, hogy amennyiben az adott állami beavatkozást úgy kell tekinteni, mint a kedvezményezett vállalkozás által a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéseként nyújtott szolgáltatások ellenértékét képviselő ellentételezést, olyan módon, hogy ezek a vállalkozások ebből gyakorlatilag pénzügyi előnyhöz nem jutnak, és így nem kerülnek e beavatkozás folytán versenytársaiknál kedvezőbb helyzetbe, úgy az ilyen beavatkozás nem tartozik a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(300)

A Bíróság különösen az Altmark-ügyben hozott ítéletében (97) kimondta, hogy amennyiben az adott állami beavatkozást úgy kell tekinteni, mint a kedvezményezett vállalkozás által a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéseként nyújtott szolgáltatások ellenértékét képviselő ellentételezést, olyan módon, hogy ezek a vállalkozások ebből gyakorlatilag pénzügyi előnyhöz nem jutnak, és így nem kerülnek e beavatkozás folytán versenytársaiknál kedvezőbb helyzetbe, úgy az ilyen beavatkozás nem tartozik a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

97

| (301) | Ugyanakkor a Bíróság világossá tette, hogy ahhoz, hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció ne minősüljön állami támogatásnak egy adott esetben, az alább összefoglalt négy kumulatív feltételnek (Altmark-kritériumok) kell teljesülnie:






  1. | a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie (első Altmark-kritérium); |
| --- | --- | --- |

(301)

Ugyanakkor a Bíróság világossá tette, hogy ahhoz, hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció ne minősüljön állami támogatásnak egy adott esetben, az alább összefoglalt négy kumulatív feltételnek (Altmark-kritériumok) kell teljesülnie:

1.

a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie (első Altmark-kritérium);

| 2. | az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (második Altmark-kritérium); |
| --- | --- |

2.

az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (második Altmark-kritérium);

| 3. | az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (harmadik Altmark-kritérium); |
| --- | --- |

3.

az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (harmadik Altmark-kritérium);

| 4. | amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (negyedik Altmark-kritérium). |
| --- | --- |

4.

amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (negyedik Altmark-kritérium).

| (302) | A Bizottság az állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló közleményében (98) (a továbbiakban: ÁGÉSZ-közlemény) kifejtette, hogy miként alkalmazza az Altmark-kritériumokat. |
| --- | --- |

(302)

A Bizottság az állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló közleményében (98) (a továbbiakban: ÁGÉSZ-közlemény) kifejtette, hogy miként alkalmazza az Altmark-kritériumokat.

98

| (303) | Tekintettel arra, hogy az Altmark-kritériumoknak egyidejűleg kell teljesülniük, ha bármelyiküket nem tartják be, a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezettet. A Bizottság először a negyedik Altmark-kritérium teljesülését vizsgálja. |
| --- | --- |

(303)

Tekintettel arra, hogy az Altmark-kritériumoknak egyidejűleg kell teljesülniük, ha bármelyiküket nem tartják be, a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezettet. A Bizottság először a negyedik Altmark-kritérium teljesülését vizsgálja.

| (304) | A negyedik Altmark-kritérium szerint a kompenzációnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia ahhoz, hogy ne minősüljön állami támogatásnak. Ez a kritérium teljesítettnek tekinthető, ha a közszolgáltatásért járó kompenzáció kedvezményezettjét olyan közbeszerzési eljárás keretében választották ki, amely lehetővé teszi, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, vagy ennek hiányában, ha a kompenzációt egy hatékony vállalkozás költségei alapján számították ki. |
| --- | --- |

(304)

A negyedik Altmark-kritérium szerint a kompenzációnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia ahhoz, hogy ne minősüljön állami támogatásnak. Ez a kritérium teljesítettnek tekinthető, ha a közszolgáltatásért járó kompenzáció kedvezményezettjét olyan közbeszerzési eljárás keretében választották ki, amely lehetővé teszi, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, vagy ennek hiányában, ha a kompenzációt egy hatékony vállalkozás költségei alapján számították ki.

| (305) | 2009. január 1. és 2012. július 18. között az eredeti szerződés egyik meghosszabbítása esetében sem közbeszerzési eljárásban választották ki a Tirreniát. Az olasz állam pusztán meghosszabbította a már hatályos rendszert, ezáltal feljogosította az előre meghatározott szolgáltatót arra, hogy továbbra is kompenzációban részesüljön a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért. |
| --- | --- |

(305)

2009. január 1. és 2012. július 18. között az eredeti szerződés egyik meghosszabbítása esetében sem közbeszerzési eljárásban választották ki a Tirreniát. Az olasz állam pusztán meghosszabbította a már hatályos rendszert, ezáltal feljogosította az előre meghatározott szolgáltatót arra, hogy továbbra is kompenzációban részesüljön a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért.

| (306) | Az olasz hatóságok emellett nem szolgáltattak semmilyen utalást a Bizottságnak arra nézve, hogy a kompenzáció szintjét olyan költségek elemzése alapján állapították meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez szükséges közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre. Olaszország pusztán azzal érvelt, hogy a Tirreniának fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció jelentősen csökkent 2010-től a maximális kompenzációs összeg 2009. évi törvény általi bevezetését követően (lásd a (25) preambulumbekezdést). Olaszország ugyanakkor nem igazolta, hogy a Tirreniánál a közszolgáltatási kötelezettség ellátásával összefüggésben felmerült költségek összhangban állnak-e egy átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál felmerült költségekkel. |
| --- | --- |

(306)

Az olasz hatóságok emellett nem szolgáltattak semmilyen utalást a Bizottságnak arra nézve, hogy a kompenzáció szintjét olyan költségek elemzése alapján állapították meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez szükséges közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre. Olaszország pusztán azzal érvelt, hogy a Tirreniának fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció jelentősen csökkent 2010-től a maximális kompenzációs összeg 2009. évi törvény általi bevezetését követően (lásd a (25) preambulumbekezdést). Olaszország ugyanakkor nem igazolta, hogy a Tirreniánál a közszolgáltatási kötelezettség ellátásával összefüggésben felmerült költségek összhangban állnak-e egy átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál felmerült költségekkel.

| (307) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül ebben az esetben. |
| --- | --- |

(307)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül ebben az esetben.

| (308) | Tekintettel arra, hogy a négy Altmark-kritérium nem teljesül egyidejűleg ebben az esetben, a Bizottság megállapítja, hogy a tengeri útvonalak kiszolgálásáért az eredeti szerződés meghosszabbításának időszakában fizetett kompenzáció gazdasági előnyhöz juttatta a Tirreniát. |
| --- | --- |

(308)

Tekintettel arra, hogy a négy Altmark-kritérium nem teljesül egyidejűleg ebben az esetben, a Bizottság megállapítja, hogy a tengeri útvonalak kiszolgálásáért az eredeti szerződés meghosszabbításának időszakában fizetett kompenzáció gazdasági előnyhöz juttatta a Tirreniát.

| (309) | A kikötési elsőbbséget illetően a Bizottság először is emlékeztet arra, hogy az olasz versenyhatóság, az AGCM legalább két alkalommal úgy ítélte meg, hogy ez az intézkedés gazdasági értékkel bír (lásd a (265) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a Tirrenia nem fizet díjat a kikötési elsőbbségért (lásd a (190) preambulumbekezdést). Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy a kikötési elsőbbség legalább elméletben potenciálisan csökkentheti a szolgáltatók költségeit (mivel a garantált kikötés csökkentheti a várakozási időt a kikötőkben és ezért alacsonyabb üzemanyagköltséget eredményez) vagy növelheti bevételeit (például mivel bizonyos időzítésre esetlegesen nagyobb a kereslet az utasok részéről). Ha a kikötési elsőbbség gyorsabb dokkolást tesz lehetővé, a kompszolgáltatás használói előnyben részesíthetik azt a kompüzemeltetőt, amelyik ezen intézkedés kedvezményezettje. Még ha ezek a hatások csak nagyon korlátozott körülmények között valósulnának is meg, vagy viszonylag csekélyek lennének, mindazonáltal a kikötési elsőbbség gazdasági előnyhöz juttathatja a Tirreniát. |
| --- | --- |

(309)

A kikötési elsőbbséget illetően a Bizottság először is emlékeztet arra, hogy az olasz versenyhatóság, az AGCM legalább két alkalommal úgy ítélte meg, hogy ez az intézkedés gazdasági értékkel bír (lásd a (265) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a Tirrenia nem fizet díjat a kikötési elsőbbségért (lásd a (190) preambulumbekezdést). Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy a kikötési elsőbbség legalább elméletben potenciálisan csökkentheti a szolgáltatók költségeit (mivel a garantált kikötés csökkentheti a várakozási időt a kikötőkben és ezért alacsonyabb üzemanyagköltséget eredményez) vagy növelheti bevételeit (például mivel bizonyos időzítésre esetlegesen nagyobb a kereslet az utasok részéről). Ha a kikötési elsőbbség gyorsabb dokkolást tesz lehetővé, a kompszolgáltatás használói előnyben részesíthetik azt a kompüzemeltetőt, amelyik ezen intézkedés kedvezményezettje. Még ha ezek a hatások csak nagyon korlátozott körülmények között valósulnának is meg, vagy viszonylag csekélyek lennének, mindazonáltal a kikötési elsőbbség gazdasági előnyhöz juttathatja a Tirreniát.

7.1.1.4.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (310) | Ha egy tagállam által nyújtott pénzügyi támogatás valamely vállalkozás helyzetét megerősíti az Unión belüli kereskedelemben versenytársaival szemben, a támogatást olyannak kell tekinteni, mint amely érinti az utóbbiakat (99). Elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitva álló piacokon más vállalkozásokkal versenyez (100). |
| --- | --- |

(310)

Ha egy tagállam által nyújtott pénzügyi támogatás valamely vállalkozás helyzetét megerősíti az Unión belüli kereskedelemben versenytársaival szemben, a támogatást olyannak kell tekinteni, mint amely érinti az utóbbiakat (99). Elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitva álló piacokon más vállalkozásokkal versenyez (100).

99

100

| (311) | A jelen ügyben a kedvezményezett versenyben áll más, az Unióban tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal, különösen a 4055/86/EGK tanácsi rendelet (101) és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépésétől, amelyek liberalizálják a nemzetközi tengeri szállítás, illetve a tengeri kabotázs piacát. Az, hogy egyes útvonalakon akkoriban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, nem jelenti azt, hogy más (nemzetközi) szolgáltatók nem érdeklődhettek hasonló tengeri szállítási szolgáltatások nyújtása iránt. A tengeri útvonalak üzemeltetéséért az eredeti szerződés meghosszabbításának időszakában nyújtott kompenzáció tehát alkalmas arra, hogy érintse az uniós kereskedelmet és torzítsa a versenyt a belső piacon. Ugyanezért ez a megállapodás a kikötési elsőbbségre is igaz. |
| --- | --- |

(311)

A jelen ügyben a kedvezményezett versenyben áll más, az Unióban tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal, különösen a 4055/86/EGK tanácsi rendelet (101) és a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépésétől, amelyek liberalizálják a nemzetközi tengeri szállítás, illetve a tengeri kabotázs piacát. Az, hogy egyes útvonalakon akkoriban a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, nem jelenti azt, hogy más (nemzetközi) szolgáltatók nem érdeklődhettek hasonló tengeri szállítási szolgáltatások nyújtása iránt. A tengeri útvonalak üzemeltetéséért az eredeti szerződés meghosszabbításának időszakában nyújtott kompenzáció tehát alkalmas arra, hogy érintse az uniós kereskedelmet és torzítsa a versenyt a belső piacon. Ugyanezért ez a megállapodás a kikötési elsőbbségre is igaz.

101

7.1.1.5.   Következtetés

Következtetés

| (312) | Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított valamennyi követelmény teljesül, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy mind az egymást követő meghosszabbított eredeti szerződések alapján fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció, mind a közszolgáltatási útvonalakra vonatkozó kikötési elsőbbség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(312)

Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított valamennyi követelmény teljesül, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy mind az egymást követő meghosszabbított eredeti szerződések alapján fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció, mind a közszolgáltatási útvonalakra vonatkozó kikötési elsőbbség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül.

7.1.1.6.   Új vagy létező támogatás

Új vagy létező támogatás

| (313) | A fent kifejtettek szerint (lásd a (201) preambulumbekezdést) a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia úgy véli, hogy ha a Tirreniának 2008 végéig a közszolgáltatásért odaítélt kompenzációt a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében létező támogatásnak kell minősíteni, ez a minősítés a meghosszabbított eredeti szerződés alapján fizetett kompenzációra is vonatkozik. |
| --- | --- |

(313)

A fent kifejtettek szerint (lásd a (201) preambulumbekezdést) a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia úgy véli, hogy ha a Tirreniának 2008 végéig a közszolgáltatásért odaítélt kompenzációt a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében létező támogatásnak kell minősíteni, ez a minősítés a meghosszabbított eredeti szerződés alapján fizetett kompenzációra is vonatkozik.

| (314) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy a Tirreniának a tengeri közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért 2008 végéig fizetett kompenzációt e határozat nem vizsgálja. Az említett kompenzáció vizsgálata, és az, hogy létező támogatásnak minősül-e vagy sem, külön bizottsági határozat (102) tárgyát képezi majd. |
| --- | --- |

(314)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy a Tirreniának a tengeri közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért 2008 végéig fizetett kompenzációt e határozat nem vizsgálja. Az említett kompenzáció vizsgálata, és az, hogy létező támogatásnak minősül-e vagy sem, külön bizottsági határozat (102) tárgyát képezi majd.

102

| (315) | Az (EU) 2015/1589 rendeletet 1. cikkének c) pontja szerint új támogatás az „olyan támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is”. Emellett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról kellő időben tájékoztatni kell a Bizottságot, és hogy a tervezett intézkedések nem hajthatók végre, amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik (103). Az uniós bíróságok álláspontjával összhangban (104) a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy egyértelmű lejárati idővel (2008. december 31.) rendelkező támogatási program vagy egyedi támogatás időtartamának módosítása (meghosszabbítása) elegendő ahhoz, hogy új támogatásnak minősüljön, függetlenül attól, hogy az intézkedés egyéb jellemzői megváltoztak-e vagy sem. |
| --- | --- |

(315)

Az (EU) 2015/1589 rendeletet 1. cikkének c) pontja szerint új támogatás az „olyan támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is”. Emellett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról kellő időben tájékoztatni kell a Bizottságot, és hogy a tervezett intézkedések nem hajthatók végre, amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik (103). Az uniós bíróságok álláspontjával összhangban (104) a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy egyértelmű lejárati idővel (2008. december 31.) rendelkező támogatási program vagy egyedi támogatás időtartamának módosítása (meghosszabbítása) elegendő ahhoz, hogy új támogatásnak minősüljön, függetlenül attól, hogy az intézkedés egyéb jellemzői megváltoztak-e vagy sem.

103

104

| (316) | A fenti okokból a Bizottság úgy ítéli meg, hogy tekintet nélkül arra, hogy a Tirrenia részére 2008 végéig odaítélt kompenzációt létező támogatásnak kell-e minősíteni, az egymást követő meghosszabbított eredeti szerződés alapján kifizetett, közszolgáltatásért járó kompenzációt új támogatásnak kell tekinteni, és a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia érveit el kell utasítani. |
| --- | --- |

(316)

A fenti okokból a Bizottság úgy ítéli meg, hogy tekintet nélkül arra, hogy a Tirrenia részére 2008 végéig odaítélt kompenzációt létező támogatásnak kell-e minősíteni, az egymást követő meghosszabbított eredeti szerződés alapján kifizetett, közszolgáltatásért járó kompenzációt új támogatásnak kell tekinteni, és a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia érveit el kell utasítani.

| (317) | A Bizottság megjegyzi, hogy sem az olasz hatóságok, sem a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem érveltek úgy, hogy a kikötési elsőbbség létező támogatás lenne. A Bizottság ezért ezt az intézkedés új támogatásként vizsgálja. |
| --- | --- |

(317)

A Bizottság megjegyzi, hogy sem az olasz hatóságok, sem a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem érveltek úgy, hogy a kikötési elsőbbség létező támogatás lenne. A Bizottság ezért ezt az intézkedés új támogatásként vizsgálja.

7.1.2.   A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

| (318) | A Bizottság a 2010. évi határozat (34)–(40) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a bejelentett megmentési támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(318)

A Bizottság a 2010. évi határozat (34)–(40) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a bejelentett megmentési támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül.

| (319) | A 2010. évi határozatban a Bizottság a Tirreniának nyújtott, bejelentett megmentési támogatást összeegyeztethetőnek ítélte a belső piaccal. A 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően Olaszország vállalta, hogy hat hónapon belül a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet, vagy annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt. |
| --- | --- |

(319)

A 2010. évi határozatban a Bizottság a Tirreniának nyújtott, bejelentett megmentési támogatást összeegyeztethetőnek ítélte a belső piaccal. A 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően Olaszország vállalta, hogy hat hónapon belül a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet, vagy annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt.

| (320) | A kezeségvállalással biztosított kölcsön első részletét 2011. február 28-án folyósították a Tirrenia részére, így a hat hónapos határidő 2011. augusztus 28-án járt le. |
| --- | --- |

(320)

A kezeségvállalással biztosított kölcsön első részletét 2011. február 28-án folyósították a Tirrenia részére, így a hat hónapos határidő 2011. augusztus 28-án járt le.

| (321) | Olaszország nem nyújtott be a Bizottsághoz szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet az említett időpontig. Ehelyett az előírt hat hónapos határidő lejártát megelőzően, azaz 2011. július 11-én a kezességvállalást lehívták, és a Tirrenia ettől az időponttól az állam adósa lett. Az összeget, amellyel a Tirrenia a kezességvállalás lehívásának eredményeként tartozott, végül 2012. szeptember 18-án fizették vissza az államnak. A Tirrenia addig részesült a megmentési támogatási intézkedés előnyeiből. |
| --- | --- |

(321)

Olaszország nem nyújtott be a Bizottsághoz szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet az említett időpontig. Ehelyett az előírt hat hónapos határidő lejártát megelőzően, azaz 2011. július 11-én a kezességvállalást lehívták, és a Tirrenia ettől az időponttól az állam adósa lett. Az összeget, amellyel a Tirrenia a kezességvállalás lehívásának eredményeként tartozott, végül 2012. szeptember 18-án fizették vissza az államnak. A Tirrenia addig részesült a megmentési támogatási intézkedés előnyeiből.

| (322) | Az olasz hatóságok nem terjesztettek elő sem érvet, sem bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a megmentési támogatás meghosszabbítása már nem minősül állami támogatásnak. Csak arra vonatkozóan szolgáltattak érveket (lásd a 4.2 szakaszt), hogy az intézkedés miért egyeztethető össze továbbra is, a hat hónapos határidő lejártát követően. |
| --- | --- |

(322)

Az olasz hatóságok nem terjesztettek elő sem érvet, sem bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a megmentési támogatás meghosszabbítása már nem minősül állami támogatásnak. Csak arra vonatkozóan szolgáltattak érveket (lásd a 4.2 szakaszt), hogy az intézkedés miért egyeztethető össze továbbra is, a hat hónapos határidő lejártát követően.

| (323) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy a megmentési támogatás hat hónapos határidőn túli, azaz 2011. augusztus 28-tól 2012. szeptember 18-ig történő meghosszabbítása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szintén a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(323)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy a megmentési támogatás hat hónapos határidőn túli, azaz 2011. augusztus 28-tól 2012. szeptember 18-ig történő meghosszabbítása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szintén a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül.

7.1.3.   Az új szerződés Tirrenia üzletágával csomagban történő odaítélése a CIN részére, ideértve a vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetését

Az új szerződés Tirrenia üzletágával csomagban történő odaítélése a CIN részére, ideértve a vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetését

| (324) | Annak megállapítása érdekében, hogy a Tirrenia üzletágával csomagban értékesített új szerződés odaítélése, ideértve a vételár egy részének halaszott megfizetését is, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a CIN részére nyújtott előnyt jelent-e, a Bizottságnak vizsgálja kell az Altmark-kritériumok betartását (lásd a (299) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(324)

Annak megállapítása érdekében, hogy a Tirrenia üzletágával csomagban értékesített új szerződés odaítélése, ideértve a vételár egy részének halaszott megfizetését is, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a CIN részére nyújtott előnyt jelent-e, a Bizottságnak vizsgálja kell az Altmark-kritériumok betartását (lásd a (299) preambulumbekezdést).

7.1.3.1.   Az első Altmark-kritérium

Az első Altmark-kritérium

| (325) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy nincs egységes és pontos meghatározása annak a szolgáltatásnak, amely az uniós jog szerint akár az első Altmark-kritérium, akár az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében ÁGÉSZ-nak minősülhet. Az ÁGÉSZ-közlemény 46. pontjának szövege a következő:

  „
  Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállásának meghatározására vonatkozóan nincsenek specifikus uniós szabályok, a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy egy adott szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekintenek-e, és a szolgáltató ellentételezése tekintetében. A Bizottság feladata e tekintetben annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát, amikor a szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette, valamint annak értékelésére, hogy az ellentételezés tartalmaz-e állami támogatást. Az esetleg létező releváns egyedi uniós szabályok tovább szűkítik a tagállamok mérlegelési jogkörét, nem sértve a Bizottság annak értékelésére irányuló feladatát, hogy az állami támogatások ellenőrzése céljából helyesen határozták-e meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatást.
  ” |
| --- | --- |

(325)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy nincs egységes és pontos meghatározása annak a szolgáltatásnak, amely az uniós jog szerint akár az első Altmark-kritérium, akár az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében ÁGÉSZ-nak minősülhet. Az ÁGÉSZ-közlemény 46. pontjának szövege a következő:

„
  Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállásának meghatározására vonatkozóan nincsenek specifikus uniós szabályok, a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy egy adott szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekintenek-e, és a szolgáltató ellentételezése tekintetében. A Bizottság feladata e tekintetben annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát, amikor a szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette, valamint annak értékelésére, hogy az ellentételezés tartalmaz-e állami támogatást. Az esetleg létező releváns egyedi uniós szabályok tovább szűkítik a tagállamok mérlegelési jogkörét, nem sértve a Bizottság annak értékelésére irányuló feladatát, hogy az állami támogatások ellenőrzése céljából helyesen határozták-e meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatást.
  ”

Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállásának meghatározására vonatkozóan nincsenek specifikus uniós szabályok, a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy egy adott szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekintenek-e, és a szolgáltató ellentételezése tekintetében. A Bizottság feladata e tekintetben annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát, amikor a szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette, valamint annak értékelésére, hogy az ellentételezés tartalmaz-e állami támogatást. Az esetleg létező releváns egyedi uniós szabályok tovább szűkítik a tagállamok mérlegelési jogkörét, nem sértve a Bizottság annak értékelésére irányuló feladatát, hogy az állami támogatások ellenőrzése céljából helyesen határozták-e meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatást.

| (326) | A nemzeti hatóságok tehát jogosultak úgy dönteni, hogy adott szolgáltatások általános érdeket képviselnek és közszolgáltatási kötelezettség keretében kell ellátni őket, annak garantálása érdekében, hogy a közérdeket védjék, amikor a piaci erők nem biztosítják kellőképpen e szolgáltatások előírt szinten vagy feltételek mellett történő nyújtását. |
| --- | --- |

(326)

A nemzeti hatóságok tehát jogosultak úgy dönteni, hogy adott szolgáltatások általános érdeket képviselnek és közszolgáltatási kötelezettség keretében kell ellátni őket, annak garantálása érdekében, hogy a közérdeket védjék, amikor a piaci erők nem biztosítják kellőképpen e szolgáltatások előírt szinten vagy feltételek mellett történő nyújtását.

| (327) | A tengeri kabotázs terén részletes uniós szabályokat állapítottak meg a közszolgáltatási kötelezettségre a tengeri kabotázsról szóló rendeletben, valamint – a tengeri szállításban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott potenciális állami támogatások vizsgálata céljából – a tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásban (a továbbiakban: tengeri szállítási iránymutatás) (105). |
| --- | --- |

(327)

A tengeri kabotázs terén részletes uniós szabályokat állapítottak meg a közszolgáltatási kötelezettségre a tengeri kabotázsról szóló rendeletben, valamint – a tengeri szállításban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott potenciális állami támogatások vizsgálata céljából – a tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásban (a továbbiakban: tengeri szállítási iránymutatás) (105).

105

| (328) | Az tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

  „
  A tagállamok közszolgáltatási szerződéseket köthetnek a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti kabotázsban közlekedő hajótársaságokkal, vagy közszolgáltatási kötelezettségeket róhatnak ki a kabotázsszolgáltatás ellátásának feltételeként.


  Amennyiben egy tagállam közszolgáltatási szerződést köt vagy közszolgáltatási kötelezettséget ró ki, akkor azt az összes közösségbeli hajótulajdonossal szemben a megkülönböztetés tilalmának elvét követve kell megtennie.
  ” |
| --- | --- |

(328)

Az tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„
  A tagállamok közszolgáltatási szerződéseket köthetnek a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti kabotázsban közlekedő hajótársaságokkal, vagy közszolgáltatási kötelezettségeket róhatnak ki a kabotázsszolgáltatás ellátásának feltételeként.

A tagállamok közszolgáltatási szerződéseket köthetnek a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti kabotázsban közlekedő hajótársaságokkal, vagy közszolgáltatási kötelezettségeket róhatnak ki a kabotázsszolgáltatás ellátásának feltételeként.

Amennyiben egy tagállam közszolgáltatási szerződést köt vagy közszolgáltatási kötelezettséget ró ki, akkor azt az összes közösségbeli hajótulajdonossal szemben a megkülönböztetés tilalmának elvét követve kell megtennie.
  ”

Amennyiben egy tagállam közszolgáltatási szerződést köt vagy közszolgáltatási kötelezettséget ró ki, akkor azt az összes közösségbeli hajótulajdonossal szemben a megkülönböztetés tilalmának elvét követve kell megtennie.

| (329) | A tengeri kabotázsról szóló rendelet 2. cikkének 3. pontja megállapítja, hogy egy közszolgáltatási szerződés a következőkre terjedhet ki:






  — | fuvarozási szolgáltatások, amelyek kielégítenek meghatározott, a folyamatosságra, a járatsűrűségre, a kapacitásra és a minőségre vonatkozó előírásokat, |
| --- | --- | --- |

(329)

A tengeri kabotázsról szóló rendelet 2. cikkének 3. pontja megállapítja, hogy egy közszolgáltatási szerződés a következőkre terjedhet ki:

—

fuvarozási szolgáltatások, amelyek kielégítenek meghatározott, a folyamatosságra, a járatsűrűségre, a kapacitásra és a minőségre vonatkozó előírásokat,

| — | kiegészítő fuvarozási szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

kiegészítő fuvarozási szolgáltatások,

| — | meghatározott díjú és adott feltételek melletti fuvarozási szolgáltatások, különösen bizonyos utaskör és bizonyos útvonalak tekintetében, |
| --- | --- |

—

meghatározott díjú és adott feltételek melletti fuvarozási szolgáltatások, különösen bizonyos utaskör és bizonyos útvonalak tekintetében,

| — | szolgáltatások hozzáigazítása tényleges igényekhez. |
| --- | --- |

—

szolgáltatások hozzáigazítása tényleges igényekhez.

| (330) | A tengeri szállítási iránymutatás 9. szakaszával összhangban „közszolgáltatási kötelezettséget lehet kiróni vagy közszolgáltatási szerződést lehet kötni a 3577/92/EGK rendelet 4. cikkében foglalt szolgáltatásokra, azaz a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti menetrend szerinti szolgáltatásokra”. |
| --- | --- |

(330)

A tengeri szállítási iránymutatás 9. szakaszával összhangban „közszolgáltatási kötelezettséget lehet kiróni vagy közszolgáltatási szerződést lehet kötni a 3577/92/EGK rendelet 4. cikkében foglalt szolgáltatásokra, azaz a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti menetrend szerinti szolgáltatásokra”.

| (331) | Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy közszolgáltatási kötelezettségek csak akkor állapíthatók meg, amennyiben azt a piaci erők által egyedül nem biztosítható, megfelelő, rendszeres tengeri szállítási szolgáltatások biztosításának igénye indokolja (106). A tengeri kabotázsról szóló rendelet értelmezéséről szóló közlemény (107) megerősíti, hogy „a tagállamok (ideértve adott esetben a regionális és helyi hatóságokat is), nem pedig a hajótulajdonosok döntik el, hogy mely útvonalakon van szükség közszolgáltatási kötelezettségekre. Konkrétan a rendszeres (menetrend szerinti) szigetközi kabotázsszolgáltatások tekintetében is előírhatók közszolgáltatási kötelezettségek, ha a piac nem biztosít megfelelő szolgáltatásokat.” Emellett a tengeri kabotázsról szóló rendelet 2. cikkének (4) bekezdése a közszolgáltatási kötelezettségeket olyan kötelezettségekként határozza meg, amelyeket a közösségbeli hajótulajdonos, amennyiben a saját kereskedelmi érdekeit tartaná szem előtt, nem vállalna, illetve azonos mértékben vagy azonos feltételek mellett nem vállalna”. |
| --- | --- |

(331)

Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy közszolgáltatási kötelezettségek csak akkor állapíthatók meg, amennyiben azt a piaci erők által egyedül nem biztosítható, megfelelő, rendszeres tengeri szállítási szolgáltatások biztosításának igénye indokolja (106). A tengeri kabotázsról szóló rendelet értelmezéséről szóló közlemény (107) megerősíti, hogy „a tagállamok (ideértve adott esetben a regionális és helyi hatóságokat is), nem pedig a hajótulajdonosok döntik el, hogy mely útvonalakon van szükség közszolgáltatási kötelezettségekre. Konkrétan a rendszeres (menetrend szerinti) szigetközi kabotázsszolgáltatások tekintetében is előírhatók közszolgáltatási kötelezettségek, ha a piac nem biztosít megfelelő szolgáltatásokat.” Emellett a tengeri kabotázsról szóló rendelet 2. cikkének (4) bekezdése a közszolgáltatási kötelezettségeket olyan kötelezettségekként határozza meg, amelyeket a közösségbeli hajótulajdonos, amennyiben a saját kereskedelmi érdekeit tartaná szem előtt, nem vállalna, illetve azonos mértékben vagy azonos feltételek mellett nem vállalna”.

106

107

a tagállamok (ideértve adott esetben a regionális és helyi hatóságokat is), nem pedig a hajótulajdonosok döntik el, hogy mely útvonalakon van szükség közszolgáltatási kötelezettségekre. Konkrétan a rendszeres (menetrend szerinti) szigetközi kabotázsszolgáltatások tekintetében is előírhatók közszolgáltatási kötelezettségek, ha a piac nem biztosít megfelelő szolgáltatásokat.

amelyeket a közösségbeli hajótulajdonos, amennyiben a saját kereskedelmi érdekeit tartaná szem előtt, nem vállalna, illetve azonos mértékben vagy azonos feltételek mellett nem vállalna

| (332) | Az ítélkezési gyakorlattal (108) összhangban, ahhoz, hogy meg lehessen győződni arról, hogy van-e valós, közszolgáltatás iránti igény, és hogy az szükséges és arányos-e, és ennélfogva az első Altmark-kritérium teljesül-e a Bizottság a következőket értékeli:






  1. | fennállt-e felhasználói kereslet; |
| --- | --- | --- |

(332)

Az ítélkezési gyakorlattal (108) összhangban, ahhoz, hogy meg lehessen győződni arról, hogy van-e valós, közszolgáltatás iránti igény, és hogy az szükséges és arányos-e, és ennélfogva az első Altmark-kritérium teljesül-e a Bizottság a következőket értékeli:

108

1.

fennállt-e felhasználói kereslet;

felhasználói kereslet

| 2. | e keresletet a hatóságok által előírt ilyen értelmű kötelezettség hiányában a piaci szereplők nem tudták kielégíteni (a
  piaci hiányosság megléte); |
| --- | --- |

2.

e keresletet a hatóságok által előírt ilyen értelmű kötelezettség hiányában a piaci szereplők nem tudták kielégíteni (a
  piaci hiányosság megléte);

a

piaci hiányosság megléte

| 3. | pusztán a közszolgáltatási kötelezettségek alkalmazása nem volt elegendő e hiányosság orvoslásához (a
  legkevésbé ártalmas megközelítés). |
| --- | --- |

3.

pusztán a közszolgáltatási kötelezettségek alkalmazása nem volt elegendő e hiányosság orvoslásához (a
  legkevésbé ártalmas megközelítés).

a

legkevésbé ártalmas megközelítés

1.   Felhasználói kereslet

Felhasználói kereslet

| (333) | Ebben az esetben a CIN-t vegyes szolgáltatások, illetve mindenféle áru fuvarozásával kapcsolatos szolgáltatások nyújtásával bízták meg a 3. táblázatban feltüntetett tizenkét útvonalon. A CIN-t terhelő közszolgáltatási kötelezettségek kiterjednek a kiszolgálandó tengeri szállítási összeköttetésekre, a kiszolgált tengeri útvonalakhoz rendelt hajók típusára és kapacitására, tartalékhajó rendelkezésre állására a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása érdekében, a szolgáltatás gyakoriságára és az egyes útvonalakon a szolgáltatást igénybe vevőknek (a szigeti lakosokat és egyéb utasokat is ideértve) felszámított viteldíjak maximális összegére. |
| --- | --- |

(333)

Ebben az esetben a CIN-t vegyes szolgáltatások, illetve mindenféle áru fuvarozásával kapcsolatos szolgáltatások nyújtásával bízták meg a 3. táblázatban feltüntetett tizenkét útvonalon. A CIN-t terhelő közszolgáltatási kötelezettségek kiterjednek a kiszolgálandó tengeri szállítási összeköttetésekre, a kiszolgált tengeri útvonalakhoz rendelt hajók típusára és kapacitására, tartalékhajó rendelkezésre állására a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása érdekében, a szolgáltatás gyakoriságára és az egyes útvonalakon a szolgáltatást igénybe vevőknek (a szigeti lakosokat és egyéb utasokat is ideértve) felszámított viteldíjak maximális összegére.

| (334) | A (152) preambulumbekezdésben leírtak szerint Olaszország az új szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeket főként azért rótta ki, hogy i. biztosítsa a területi folytonosságot a kontinens és a szigetek között, ii. hozzájáruljon az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez rendszeres és megbízható tengeri szállítási szolgáltatásokkal. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek valóban jogszerű közérdekű célkitűzések. |
| --- | --- |

(334)

A (152) preambulumbekezdésben leírtak szerint Olaszország az új szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeket főként azért rótta ki, hogy i. biztosítsa a területi folytonosságot a kontinens és a szigetek között, ii. hozzájáruljon az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez rendszeres és megbízható tengeri szállítási szolgáltatásokkal. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek valóban jogszerű közérdekű célkitűzések.

| (335) | A csak árufuvarozási útvonalak tekintetében a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Törvényszék már megállapította (109), hogy ahhoz, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak lehessen minősíteni a szóban forgó szolgáltatást, annak nem kell szigorú értelemben vett egyetemes szolgáltatásból állnia. Az egyetemes szolgáltatás fogalma nem azt jelenti, hogy a szóban forgó szolgáltatásnak az egész lakosság igényeire kell válaszolnia vagy azt egy teljes területen kel nyújtani (110), hanem, hogy a társadalom egészének érdekeit kell szolgálnia. Emellett a Bizottság úgy látja, hogy a közösségi jogszabályok nem gátolják meg, hogy a tagállamok mérlegelési jogkörükön belül érvényesen minősítsenek ÁGÉSZ-nak egyes, távoli területekről kiinduló vagy oda irányuló tengeri árufuvarozási szolgáltatásokat, feltéve, hogy a tengeri kabotázsról szóló rendeletben megállapított elveknek megfelelnek. Mindazonáltal, a Bizottságnak kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy a kizárólag árufuvarozási útvonalakat lehet-e úgy tekinteni, hogy az a céljuk, hogy az uniós jog értemében vett általános gazdasági érdeket elégítsenek ki. |
| --- | --- |

(335)

A csak árufuvarozási útvonalak tekintetében a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Törvényszék már megállapította (109), hogy ahhoz, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak lehessen minősíteni a szóban forgó szolgáltatást, annak nem kell szigorú értelemben vett egyetemes szolgáltatásból állnia. Az egyetemes szolgáltatás fogalma nem azt jelenti, hogy a szóban forgó szolgáltatásnak az egész lakosság igényeire kell válaszolnia vagy azt egy teljes területen kel nyújtani (110), hanem, hogy a társadalom egészének érdekeit kell szolgálnia. Emellett a Bizottság úgy látja, hogy a közösségi jogszabályok nem gátolják meg, hogy a tagállamok mérlegelési jogkörükön belül érvényesen minősítsenek ÁGÉSZ-nak egyes, távoli területekről kiinduló vagy oda irányuló tengeri árufuvarozási szolgáltatásokat, feltéve, hogy a tengeri kabotázsról szóló rendeletben megállapított elveknek megfelelnek. Mindazonáltal, a Bizottságnak kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy a kizárólag árufuvarozási útvonalakat lehet-e úgy tekinteni, hogy az a céljuk, hogy az uniós jog értemében vett általános gazdasági érdeket elégítsenek ki.

109

110

| (336) | Az olasz hatóságok kifejtették, hogy a vizsgált tengeri árufuvarozási összeköttetésekre azért van szükség, hogy minden típusú áru eljuthasson Szicília és Szardínia szigetére. Emellett ezen árufuvarozási szolgáltatások egész éven át jellemző rendszeressége biztosítja e szigetek lakosainak és vállalatainak a megfelelő ellátottságát a holtszezonban is, amikor a turisták részéről kisebb a kereslet. Mindemellett ezek a szolgáltatások hozzájárulnak a két sziget gazdasági fejlődéséhez is azzal, hogy árut szállítanak a kontinensről és a kontinens felé. Ily módon a szardíniai és a szicíliai vállalatok például eladhatják áruikat a kontinensen. Olaszország úgy véli, hogy a közszolgáltatási szerződés részét képező vegyes szolgáltatások mellett szükség van kizárólag árufuvarozási szolgáltatásokra is (111). Az olasz hatóságok emellett azzal is érvelnek, hogy a tengeren bonyolított kizárólag árufuvarozási szolgáltatások nem helyettesíthetők légifuvarozási szolgáltatásokkal. E tekintetben a Bizottság megjegyzi (112), hogy 2012-ben a cataniai kikötőben mintegy 2,7 millió tonna árut kezeltek, míg Catania, Palermo és Trapani repülőterén összesen csak 10 309 tonnát. Ugyanígy, 2012-ben Cagliari kikötője több mint 12,5 millió tonna árut kezelt, míg Alghero, Cagliari és Olbia repülőtere együttesen csak 4 825 tonnát. Ebből eredően a Bizottság megállapítja, hogy a kizárólag árufuvarozási szolgáltatások is szolgálhatnak jogos közérdekű célkitűzéseket. A Pan Med állítását (lásd a (253) preambulumbekezdést), amely szerint a Szicília és Szardínia felé irányuló, kizárólag árufuvarozási útvonalak nem minősülhetnek valódi ÁGÉSZ-nak, el kell tehát utasítani. |
| --- | --- |

(336)

Az olasz hatóságok kifejtették, hogy a vizsgált tengeri árufuvarozási összeköttetésekre azért van szükség, hogy minden típusú áru eljuthasson Szicília és Szardínia szigetére. Emellett ezen árufuvarozási szolgáltatások egész éven át jellemző rendszeressége biztosítja e szigetek lakosainak és vállalatainak a megfelelő ellátottságát a holtszezonban is, amikor a turisták részéről kisebb a kereslet. Mindemellett ezek a szolgáltatások hozzájárulnak a két sziget gazdasági fejlődéséhez is azzal, hogy árut szállítanak a kontinensről és a kontinens felé. Ily módon a szardíniai és a szicíliai vállalatok például eladhatják áruikat a kontinensen. Olaszország úgy véli, hogy a közszolgáltatási szerződés részét képező vegyes szolgáltatások mellett szükség van kizárólag árufuvarozási szolgáltatásokra is (111). Az olasz hatóságok emellett azzal is érvelnek, hogy a tengeren bonyolított kizárólag árufuvarozási szolgáltatások nem helyettesíthetők légifuvarozási szolgáltatásokkal. E tekintetben a Bizottság megjegyzi (112), hogy 2012-ben a cataniai kikötőben mintegy 2,7 millió tonna árut kezeltek, míg Catania, Palermo és Trapani repülőterén összesen csak 10 309 tonnát. Ugyanígy, 2012-ben Cagliari kikötője több mint 12,5 millió tonna árut kezelt, míg Alghero, Cagliari és Olbia repülőtere együttesen csak 4 825 tonnát. Ebből eredően a Bizottság megállapítja, hogy a kizárólag árufuvarozási szolgáltatások is szolgálhatnak jogos közérdekű célkitűzéseket. A Pan Med állítását (lásd a (253) preambulumbekezdést), amely szerint a Szicília és Szardínia felé irányuló, kizárólag árufuvarozási útvonalak nem minősülhetnek valódi ÁGÉSZ-nak, el kell tehát utasítani.

111

112

| (337) | Mielőtt a CIN-t megbízták volna az új szerződésben meghatározott tengeri járatok üzemeltetésével, ezeket az útvonalakat a Tirrenia (és 2004-ig (113) részben az Adriatica) szolgálta ki az eredeti szerződések alapján. A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó útvonalakat már sok éve, de legalábbis az eredeti szerződés hatálybalépése óta javarészt változatlanul üzemeltették. Az olasz hatóságok, és különösen az érintett regionális hatóságok úgy vélték, hogy ezek a szolgáltatások szükségesek voltak (és továbbra is szükségesek) a felhasználói kereslet kielégítéséhez. |
| --- | --- |

(337)

Mielőtt a CIN-t megbízták volna az új szerződésben meghatározott tengeri járatok üzemeltetésével, ezeket az útvonalakat a Tirrenia (és 2004-ig (113) részben az Adriatica) szolgálta ki az eredeti szerződések alapján. A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó útvonalakat már sok éve, de legalábbis az eredeti szerződés hatálybalépése óta javarészt változatlanul üzemeltették. Az olasz hatóságok, és különösen az érintett regionális hatóságok úgy vélték, hogy ezek a szolgáltatások szükségesek voltak (és továbbra is szükségesek) a felhasználói kereslet kielégítéséhez.

113

| (338) | A szolgáltatások iránti, a felhasználók részéről jelentkező valódi kereslet bemutatására Olaszország statisztikákat adott át, amelyek azt mutatják, hogy 2010-ben a Tirrenia a közszolgáltatási kötelezettséggel lefedett időszakokban (azaz három útvonal esetében a főszezont nem számítva) 944 225 utast, 218 779 személygépkocsit és több mint 2,7 millió folyóméter árut szállított a tizenkét közszolgáltatási útvonalon együttvéve. A 2011-es adatok még ennél is valamivel magasabbak voltak. Ez azt mutatja, hogy az azt megelőző két évben, hogy a CIN-re közszolgáltatási kötelezettséget róttak, jelentős aggregált kereslet volt tapasztalható az érintett útvonalakon a tengeri szállítási szolgáltatások iránt. |
| --- | --- |

(338)

A szolgáltatások iránti, a felhasználók részéről jelentkező valódi kereslet bemutatására Olaszország statisztikákat adott át, amelyek azt mutatják, hogy 2010-ben a Tirrenia a közszolgáltatási kötelezettséggel lefedett időszakokban (azaz három útvonal esetében a főszezont nem számítva) 944 225 utast, 218 779 személygépkocsit és több mint 2,7 millió folyóméter árut szállított a tizenkét közszolgáltatási útvonalon együttvéve. A 2011-es adatok még ennél is valamivel magasabbak voltak. Ez azt mutatja, hogy az azt megelőző két évben, hogy a CIN-re közszolgáltatási kötelezettséget róttak, jelentős aggregált kereslet volt tapasztalható az érintett útvonalakon a tengeri szállítási szolgáltatások iránt.

| (339) | Ugyanakkor, annak megállapítása érdekében, hogy van-e valódi felhasználói kereslet a tizenkét érintett útvonal mindegyikén, sokkal részletesebb értékelésre van szükség. Ebből a célból Olaszország útvonalankénti bontásban készített statisztikákat adott át a 2007 és 2018 közötti időszak vonatkozásában. Az évente szállított utasok teljes számán, illetve a fuvarozott áru folyóméterén felül ezek a statisztikák lehetővé teszik a kihajózásonkénti átlagok számítását is. A 4. táblázat példaként két ilyen számadatot ad meg 2010 és 2018 tekintetében. Ezek a számadatok azt mutatják, hogy ezekben az években az érintett hat (illetve 2018-ban öt) vegyes kiszolgálású útvonalon minden menettérti kihajózás során többszáz utast szállítottak. A Tremiti-szigetekkel való összeköttetésre vonatkozó alacsonyabb számot a sziget kis lakosságszámának és méretének kell betudni (kevesebb mint 500 lakos és körülbelül 3 négyzetkilométer terület). A közszolgáltatási rendszerben csak holtszezonban kiszolgált három útvonalon az utasok száma átlagosan meghaladja az 500-at menettérti kihajózásonként. Ez mutatja, hogy e szolgáltatásokra a holtszezonban is van felhasználói kereslet. Ami az árufuvarozást illeti, a 2010-es számadat azt mutatja, hogy a tizenkét útvonalból nyolc esetében (ideértve a három, kizárólag árufuvarozási útvonalat), az áru mennyisége jelentős volt, mivel meghaladta az 1 250 folyómétert menettérti kihajózásonként. 2018-ban ezt a küszöbértéket a fennmaradó tíz útvonalból hét átlépte (ideértve a két árufuvarozási útvonalat). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2010-es és 2018-as adatok összevetése során figyelembe kell venni a 2014. augusztusi módosító megállapodást (lásd a (103) preambulumbekezdést), amely megszüntetett néhány útvonalat és változtatott a gyakoriságon más útvonalakon. A Bizottság emellett rámutat arra, hogy a kizárólag árufuvarozási útvonalak esetében a CIN nagyobb hajókkal üzemelt, mint a Tirrenia, ezért a múltbelinél nagyobb mennyiségű árut tud szállítani.

  4. táblázat


  Statisztika a felhasználói keresletről 2010 (Tirrenia általi üzemeltetés) és 2018 (CIN általi üzemeltetés) vonatkozásában | Az utasok átlagos száma kihajózásonként (114) | Az áruk átlagos mennyisége Kihajózásonként (115) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vegyes kiszolgálású útvonalak: | 2010 | 2018 | 2010 | 2018 |
| Nápoly–Palermo (holtszezon) | 606 | 583 | 1 418 | 1 794 |
| Genova–Porto Torres (holtszezon) | 714 | 678 | 1 381 | 1 380 |
| Genova–Olbia–Arbatax | 531 | 704 | 514 | 779 |
| Civitavecchia–Olbia (holtszezon) | 1 094 | 617 | 2 043 | 1 526 |
| Nápoly–Cagliari | 260 | 607 | 1 533 | 1 773 |
| Palermo–Cagliari | 489 | 998 | 1 489 | 1 284 |
| Trapani–Cagliari | 305 | megszűnt | 475 | megszűnt |
| Civitavecchia–Cagliari–Arbatax | 427 | 891 | 847 | 1 051 |
| Termoli–Tremiti-szigetek | 146 | 204 | 65 | 31 |
| | Az utasok átlagos száma kihajózásonként | Az áruk átlagos mennyisége kihajózásonként |
| Árufuvarozási útvonalak: | 2010 | 2018 | 2010 | 2018 |
| Livorno–Cagliari | 3 | 2 | 2 046 | 2 925 |
| Nápoly–Cagliari | 3 | megszűnt | 1 339 | megszűnt |
| Ravenna–Catania | 14 | 11 | 2 594 | 6 498 |

(339)

Ugyanakkor, annak megállapítása érdekében, hogy van-e valódi felhasználói kereslet a tizenkét érintett útvonal mindegyikén, sokkal részletesebb értékelésre van szükség. Ebből a célból Olaszország útvonalankénti bontásban készített statisztikákat adott át a 2007 és 2018 közötti időszak vonatkozásában. Az évente szállított utasok teljes számán, illetve a fuvarozott áru folyóméterén felül ezek a statisztikák lehetővé teszik a kihajózásonkénti átlagok számítását is. A 4. táblázat példaként két ilyen számadatot ad meg 2010 és 2018 tekintetében. Ezek a számadatok azt mutatják, hogy ezekben az években az érintett hat (illetve 2018-ban öt) vegyes kiszolgálású útvonalon minden menettérti kihajózás során többszáz utast szállítottak. A Tremiti-szigetekkel való összeköttetésre vonatkozó alacsonyabb számot a sziget kis lakosságszámának és méretének kell betudni (kevesebb mint 500 lakos és körülbelül 3 négyzetkilométer terület). A közszolgáltatási rendszerben csak holtszezonban kiszolgált három útvonalon az utasok száma átlagosan meghaladja az 500-at menettérti kihajózásonként. Ez mutatja, hogy e szolgáltatásokra a holtszezonban is van felhasználói kereslet. Ami az árufuvarozást illeti, a 2010-es számadat azt mutatja, hogy a tizenkét útvonalból nyolc esetében (ideértve a három, kizárólag árufuvarozási útvonalat), az áru mennyisége jelentős volt, mivel meghaladta az 1 250 folyómétert menettérti kihajózásonként. 2018-ban ezt a küszöbértéket a fennmaradó tíz útvonalból hét átlépte (ideértve a két árufuvarozási útvonalat). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2010-es és 2018-as adatok összevetése során figyelembe kell venni a 2014. augusztusi módosító megállapodást (lásd a (103) preambulumbekezdést), amely megszüntetett néhány útvonalat és változtatott a gyakoriságon más útvonalakon. A Bizottság emellett rámutat arra, hogy a kizárólag árufuvarozási útvonalak esetében a CIN nagyobb hajókkal üzemelt, mint a Tirrenia, ezért a múltbelinél nagyobb mennyiségű árut tud szállítani.

4. táblázat

4. táblázat

Statisztika a felhasználói keresletről 2010 (Tirrenia általi üzemeltetés) és 2018 (CIN általi üzemeltetés) vonatkozásában

Statisztika a felhasználói keresletről 2010 (Tirrenia általi üzemeltetés) és 2018 (CIN általi üzemeltetés) vonatkozásában

Az utasok átlagos száma kihajózásonként (114)

114

Az áruk átlagos mennyisége Kihajózásonként (115)

115

Vegyes kiszolgálású útvonalak:

2010

2018

2010

2018

Nápoly–Palermo (holtszezon)

606

583

1 418

1 794

Genova–Porto Torres (holtszezon)

714

678

1 381

1 380

Genova–Olbia–Arbatax

531

704

514

779

Civitavecchia–Olbia (holtszezon)

1 094

617

2 043

1 526

Nápoly–Cagliari

260

607

1 533

1 773

Palermo–Cagliari

489

998

1 489

1 284

Trapani–Cagliari

305

megszűnt

475

megszűnt

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

427

891

847

1 051

Termoli–Tremiti-szigetek

146

204

65

31

Az utasok átlagos száma kihajózásonként

Az áruk átlagos mennyisége kihajózásonként

Árufuvarozási útvonalak:

2010

2018

2010

2018

Livorno–Cagliari

3

2

2 046

2 925

Nápoly–Cagliari

3

megszűnt

1 339

megszűnt

Ravenna–Catania

14

11

2 594

6 498

| (340) | Annak további igazolására, hogy a felhasználói kereslet fennállt, amikor a CIN elkezdte működését az új szerződés alapján, Olaszország aggregált statisztikákat adott át 2018 végéig szólóan is. Az 5. táblázat számadatai mutatják, hogy 2013-tól, illetve 2014-től a CIN több utast, személygépkocsit és árut szállított, mint a Tirrenia 2010-ben, illetve 2011-ben (lásd a (338) preambulumbekezdést). Ez megerősíti, hogy a felhasználói kereslet jelen volt, sőt jelentősen növekedett, mióta a CIN megkezdte a közszolgáltatás ellátását. Végezetül, az egyes évekre 2018 végégig vonatkozó útvonalankénti statisztikák elemzése nem utal arra, hogy konkrét útvonalakon eltűnt volna a kereslet. A 4. táblázat illusztratív jelleggel tartalmazza a 2018-ra vonatkozó statisztikákat. A tömörség okán a Bizottság nem jelenít meg minden számadatot a többi olyan év vonatkozásában, amelynek során a CIN nyújtotta a szolgáltatást.

  5. táblázat


  Statisztika 2012–2018-ra (a CIN által ellátott, vegyes kiszolgálású és árufuvarozási közszolgáltatási útvonalak) | A szállított utasok száma | A szállított személygépkocsik száma | A fuvarozott áru mennyisége (folyóméterben) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 (júliustól decemberig) | 473 614 | 118 322 | 1 132 682 |
| 2013 | 952 323 | 236 329 | 2 764 507 |
| 2014 | 1 026 140 | 261 201 | 3 039 598 |
| 2015 | 1 112 603 | 285 853 | 3 696 237 |
| 2016 | 1 256 403 | 313 555 | 3 312 393 |
| 2017 | 1 160 782 | 279 827 | 3 604 775 |
| 2018 | 1 071 931 | 251 300 | 3 607 283 |

(340)

Annak további igazolására, hogy a felhasználói kereslet fennállt, amikor a CIN elkezdte működését az új szerződés alapján, Olaszország aggregált statisztikákat adott át 2018 végéig szólóan is. Az 5. táblázat számadatai mutatják, hogy 2013-tól, illetve 2014-től a CIN több utast, személygépkocsit és árut szállított, mint a Tirrenia 2010-ben, illetve 2011-ben (lásd a (338) preambulumbekezdést). Ez megerősíti, hogy a felhasználói kereslet jelen volt, sőt jelentősen növekedett, mióta a CIN megkezdte a közszolgáltatás ellátását. Végezetül, az egyes évekre 2018 végégig vonatkozó útvonalankénti statisztikák elemzése nem utal arra, hogy konkrét útvonalakon eltűnt volna a kereslet. A 4. táblázat illusztratív jelleggel tartalmazza a 2018-ra vonatkozó statisztikákat. A tömörség okán a Bizottság nem jelenít meg minden számadatot a többi olyan év vonatkozásában, amelynek során a CIN nyújtotta a szolgáltatást.

5. táblázat

5. táblázat

Statisztika 2012–2018-ra (a CIN által ellátott, vegyes kiszolgálású és árufuvarozási közszolgáltatási útvonalak)

Statisztika 2012–2018-ra (a CIN által ellátott, vegyes kiszolgálású és árufuvarozási közszolgáltatási útvonalak)

A szállított utasok száma

A szállított személygépkocsik száma

A fuvarozott áru mennyisége (folyóméterben)

2012 (júliustól decemberig)

473 614

118 322

1 132 682

2013

952 323

236 329

2 764 507

2014

1 026 140

261 201

3 039 598

2015

1 112 603

285 853

3 696 237

2016

1 256 403

313 555

3 312 393

2017

1 160 782

279 827

3 604 775

2018

1 071 931

251 300

3 607 283

| (341) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti statisztikák (lásd a (338)–(340) preambulumbekezdést) egyértelműen azt mutatják, hogy valódi kereslet van a személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások iránt a szóban forgó tizenkét közszolgáltatási útvonal mindegyikén. Ezért tehát megállapítható, hogy e szolgáltatások valódi közérdekű szükségleteket szolgálnak ki és valódi felhasználói keresletet elégítenek ki. |
| --- | --- |

(341)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti statisztikák (lásd a (338)–(340) preambulumbekezdést) egyértelműen azt mutatják, hogy valódi kereslet van a személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások iránt a szóban forgó tizenkét közszolgáltatási útvonal mindegyikén. Ezért tehát megállapítható, hogy e szolgáltatások valódi közérdekű szükségleteket szolgálnak ki és valódi felhasználói keresletet elégítenek ki.

2.   A piaci hiányosság megléte

A piaci hiányosság megléte

| (342) | Az ÁGÉSZ-közlemény 48. pontja szerint „nem lenne helyénvaló meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget előírni olyan tevékenységek kapcsán, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például az ár, objektív minőségi jellemzők, a folyamatosság és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellet (116)”. Ezért tehát a Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy – tekintettel a tagállam által az új szerződés értelmében kirótt közszolgáltatási követelményekre – a szolgáltatás megfelelősége csorbulna-e, ha a szolgáltatásnyújtás kizárólag a piaci erőkre maradna. Az ÁGÉSZ-közlemény 48. pontja megjegyzi e tekintetben, hogy „a Bizottság értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát”. |
| --- | --- |

(342)

Az ÁGÉSZ-közlemény 48. pontja szerint „nem lenne helyénvaló meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget előírni olyan tevékenységek kapcsán, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például az ár, objektív minőségi jellemzők, a folyamatosság és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellet (116)”. Ezért tehát a Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy – tekintettel a tagállam által az új szerződés értelmében kirótt közszolgáltatási követelményekre – a szolgáltatás megfelelősége csorbulna-e, ha a szolgáltatásnyújtás kizárólag a piaci erőkre maradna. Az ÁGÉSZ-közlemény 48. pontja megjegyzi e tekintetben, hogy „a Bizottság értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát”.

116

| (343) | A Bizottság megjegyzi, hogy az új szerződés CIN-nel való aláírásáig tartó időszakban más szolgáltatók kínáltak kompszolgáltatásokat az új szerződés hatálya alá tartozó egyes útvonalakon, noha nem feltétlenül egész évben és ugyanolyan gyakorisággal. A megbízás 2012. július 18-i időpontjáig fennálló (a (34) preambulumbekezdésben leírt) versenyhelyzet és az érdekelt felek észrevételeinek fényében (lásd az 5. szakaszt), a Bizottság minden egyes érintett útvonal esetében értékeli, hogy a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások egyenértékűek voltak-e a CIN által az új szerződés szerint nyújtottakkal. |
| --- | --- |

(343)

A Bizottság megjegyzi, hogy az új szerződés CIN-nel való aláírásáig tartó időszakban más szolgáltatók kínáltak kompszolgáltatásokat az új szerződés hatálya alá tartozó egyes útvonalakon, noha nem feltétlenül egész évben és ugyanolyan gyakorisággal. A megbízás 2012. július 18-i időpontjáig fennálló (a (34) preambulumbekezdésben leírt) versenyhelyzet és az érdekelt felek észrevételeinek fényében (lásd az 5. szakaszt), a Bizottság minden egyes érintett útvonal esetében értékeli, hogy a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások egyenértékűek voltak-e a CIN által az új szerződés szerint nyújtottakkal.

| (344) | Jóllehet az új szerződés konkrét közszolgáltatási kötelezettségeket állapít meg a kiszabandó viteldíjak tekintetében (ideértve a szigeti lakosokra megállapított csökkentett viteldíjakat), Olaszország nem azzal indokolta a közszolgáltatás szükségességét, hogy a CIN-nek a szóban forgó útvonalakon olyan szinten kell tartania a viteldíjakat, amely elmarad a többi szolgáltatóétól. A Bizottság tehát nem végezte el a szóban forgó útvonalakon az összes szolgáltató által kiszabott viteldíjak összehasonlító elemzését. A vizsgálat során Olaszország inkább azt állította, hogy amennyiben a szolgáltatók kompszolgáltatásokat biztosítanak a CIN által a közszolgáltatási rendszerben ellátott útvonalakon, e versengő szolgáltatások nem tartják be teljeskörűen az új szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeket. Közelebbről, ezek eltérnének az egész éven át biztosított folyamatosság és gyakoriság tekintetében, nem lennének egyenértékűek (a kikötőket vagy a szolgáltatás típusát illetően, például kizárólag árufuvarozás a vegyes kiszolgálás helyett), vagy nem lennének ugyanolyan minőségűek. A Bizottság tehát a folyamatosság, a járatsűrűség, a kapacitás és a minőség tekintetében fennálló lehetséges különbségekre fog összpontosítani (lásd a (329) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(344)

Jóllehet az új szerződés konkrét közszolgáltatási kötelezettségeket állapít meg a kiszabandó viteldíjak tekintetében (ideértve a szigeti lakosokra megállapított csökkentett viteldíjakat), Olaszország nem azzal indokolta a közszolgáltatás szükségességét, hogy a CIN-nek a szóban forgó útvonalakon olyan szinten kell tartania a viteldíjakat, amely elmarad a többi szolgáltatóétól. A Bizottság tehát nem végezte el a szóban forgó útvonalakon az összes szolgáltató által kiszabott viteldíjak összehasonlító elemzését. A vizsgálat során Olaszország inkább azt állította, hogy amennyiben a szolgáltatók kompszolgáltatásokat biztosítanak a CIN által a közszolgáltatási rendszerben ellátott útvonalakon, e versengő szolgáltatások nem tartják be teljeskörűen az új szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeket. Közelebbről, ezek eltérnének az egész éven át biztosított folyamatosság és gyakoriság tekintetében, nem lennének egyenértékűek (a kikötőket vagy a szolgáltatás típusát illetően, például kizárólag árufuvarozás a vegyes kiszolgálás helyett), vagy nem lennének ugyanolyan minőségűek. A Bizottság tehát a folyamatosság, a járatsűrűség, a kapacitás és a minőség tekintetében fennálló lehetséges különbségekre fog összpontosítani (lásd a (329) preambulumbekezdést).

| (345) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy a CIN megbízásának időpontjáig más szolgáltató nem biztosított vegyes szolgáltatást a kilenc, az új szerződés értelmében vegyes kiszolgálású útvonal közül öt esetében. Így különösen:






  — | Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely napi vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A Bizottság nem kapott és nem is talált bizonyítékot a Pan Med azon állítására (lásd a 87. lábjegyzetet), amely szerint a Moby heti összeköttetést biztosít Civitavecchia és Cagliari között. Még ha a Moby valóban jelen is lett volna ezen az útvonalon (minthogy nem ez a helyzet), ajánlata nem lett volna elégséges a közszolgáltatás iránti igény kielégítésére a járatsűrűség tekintetében (a heti szolgáltatás nem egyenértékű a napi összeköttetéssel), és nem teljesítette volna az Arbatax felé irányuló összeköttetés biztosításának követelményét. A Bizottság tehát megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn. |
| --- | --- | --- |

(345)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy a CIN megbízásának időpontjáig más szolgáltató nem biztosított vegyes szolgáltatást a kilenc, az új szerződés értelmében vegyes kiszolgálású útvonal közül öt esetében. Így különösen:

—

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely napi vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A Bizottság nem kapott és nem is talált bizonyítékot a Pan Med azon állítására (lásd a 87. lábjegyzetet), amely szerint a Moby heti összeköttetést biztosít Civitavecchia és Cagliari között. Még ha a Moby valóban jelen is lett volna ezen az útvonalon (minthogy nem ez a helyzet), ajánlata nem lett volna elégséges a közszolgáltatás iránti igény kielégítésére a járatsűrűség tekintetében (a heti szolgáltatás nem egyenértékű a napi összeköttetéssel), és nem teljesítette volna az Arbatax felé irányuló összeköttetés biztosításának követelményét. A Bizottság tehát megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn.

Civitavecchia–Cagliari–Arbatax

| — | Nápoly–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában (lásd a 87. lábjegyzetet), a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott Salerno és Cagliari között. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a kizárólag árufuvarozási szolgáltatás nem tudja betölteni a közszolgáltatás iránti igényt az utasok és személygépkocsik vonatkozásában. Olaszország tehát nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn. |
| --- | --- |

—

Nápoly–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában (lásd a 87. lábjegyzetet), a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott Salerno és Cagliari között. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a kizárólag árufuvarozási szolgáltatás nem tudja betölteni a közszolgáltatás iránti igényt az utasok és személygépkocsik vonatkozásában. Olaszország tehát nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn.

Nápoly–Cagliari

| — | Palermo–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában (lásd a 87. lábjegyzetet), a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott e kikötők között. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a kizárólag árufuvarozási szolgáltatás nem tudja betölteni a közszolgáltatás iránti igényt az utasok és személygépkocsik vonatkozásában. Olaszország tehát nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn. |
| --- | --- |

—

Palermo–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában (lásd a 87. lábjegyzetet), a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott e kikötők között. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a kizárólag árufuvarozási szolgáltatás nem tudja betölteni a közszolgáltatás iránti igényt az utasok és személygépkocsik vonatkozásában. Olaszország tehát nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn.

Palermo–Cagliari

| — | Trapani–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában (lásd a 87. lábjegyzetet), a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott e kikötők között. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a kizárólag árufuvarozási szolgáltatás nem tudja betölteni a közszolgáltatás iránti igényt az utasok és személygépkocsik vonatkozásában. Olaszország tehát nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn. |
| --- | --- |

—

Trapani–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely vegyes szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában (lásd a 87. lábjegyzetet), a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott e kikötők között. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a kizárólag árufuvarozási szolgáltatás nem tudja betölteni a közszolgáltatás iránti igényt az utasok és személygépkocsik vonatkozásában. Olaszország tehát nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn.

Trapani–Cagliari

| — | Termoli–Tremiti-szigetek: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató ezen az útvonalon. A Bizottság tehát megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn. |
| --- | --- |

—

Termoli–Tremiti-szigetek: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató ezen az útvonalon. A Bizottság tehát megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e vegyes kiszolgálású útvonalon piaci hiányosság áll fenn.

Termoli–Tremiti-szigetek

| (346) | Az új szerződés hatálya alatt álló fennmaradó négy vegyes kiszolgálású útvonalon a Tirrenián kívül más szolgáltatók is kínáltak vegyes szolgáltatásokat. A Bizottság mindazonáltal megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e négy útvonalon piaci hiányosság áll fenn. Konkrétabban, a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem elégítik ki teljes mértékben az Olaszország által az új szerződésben azonosított közszolgáltatási igényt az alább megadott okokból:






  — | Genova–Porto Torres: Az egyetlen, ezt az útvonalat a vonatkozó időszakban az egész év során szintén kiszolgáló versenytárs, a Grandi Navi Veloci (lásd a (266) és a (267) preambulumbekezdést) csak heti három indulást garantált holtszezonban. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN napi (éjszakai) szolgáltatást nyújtson mindkét kikötőből. A Grandi Navi Veloci kínálata tehát nem volt elégséges a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez, tekintettel a holtszezonra jellemző járatsűrűségre. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a CIN csak ezen útvonal holtszezonbeli kiszolgálásáért részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban, azaz csak akkor, amikor piaci hiányosság tapasztalható. A Pan Med Grandi Navi Veloci ezen az útvonalon való jelenlétére történő hivatkozása (lásd a (253) preambulumbekezdést) tehát nem fogadható el annak bizonyítékaként, hogy a piaci kínálat elégséges volt a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez. |
| --- | --- | --- |

(346)

Az új szerződés hatálya alatt álló fennmaradó négy vegyes kiszolgálású útvonalon a Tirrenián kívül más szolgáltatók is kínáltak vegyes szolgáltatásokat. A Bizottság mindazonáltal megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy e négy útvonalon piaci hiányosság áll fenn. Konkrétabban, a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem elégítik ki teljes mértékben az Olaszország által az új szerződésben azonosított közszolgáltatási igényt az alább megadott okokból:

—

Genova–Porto Torres: Az egyetlen, ezt az útvonalat a vonatkozó időszakban az egész év során szintén kiszolgáló versenytárs, a Grandi Navi Veloci (lásd a (266) és a (267) preambulumbekezdést) csak heti három indulást garantált holtszezonban. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN napi (éjszakai) szolgáltatást nyújtson mindkét kikötőből. A Grandi Navi Veloci kínálata tehát nem volt elégséges a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez, tekintettel a holtszezonra jellemző járatsűrűségre. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a CIN csak ezen útvonal holtszezonbeli kiszolgálásáért részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban, azaz csak akkor, amikor piaci hiányosság tapasztalható. A Pan Med Grandi Navi Veloci ezen az útvonalon való jelenlétére történő hivatkozása (lásd a (253) preambulumbekezdést) tehát nem fogadható el annak bizonyítékaként, hogy a piaci kínálat elégséges volt a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez.

Genova–Porto Torres

| — | Civitavecchia–Olbia: Az egyetlen, ezt az útvonalat a vonatkozó időszak egy részében az egész év során szintén kiszolgáló versenytárs, a SNAV 2008-ban csak heti három indulást garantált holtszezonban. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN napi (éjszakai) szolgáltatást nyújtson mindkét kikötőből a holtszezonban. Míg a SNAV úgy tűnik ekkor növelte szolgáltatásainak gyakoriságát a holtszezonban, 2011 májusát követően már nem szolgálta ki ezt az útvonalat, és jogutódja, a Grandi Navi Veloci úgy döntött, hogy ezt az útvonalat csak főszezonban látja el. A SNAV kínálata és más szereplők főszezonbeli jelenléte (lásd a (34) preambulumbekezdést) tehát nem volt elegendő a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez a szolgáltatás holtszezonbeli járatsűrűsége és folyamatossága szempontjából. A Grimaldinak a Moby ezen az útvonalon való jelenlétére történő hivatkozása (lásd a (274) preambulumbekezdést) nem változtat ezen a következtetésen, mivel a Moby csak a főszezonban üzemelt. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a CIN csak ezen útvonal holtszezonbeli kiszolgálásáért részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban, azaz csak akkor, amikor piaci hiányosság tapasztalható. |
| --- | --- |

—

Civitavecchia–Olbia: Az egyetlen, ezt az útvonalat a vonatkozó időszak egy részében az egész év során szintén kiszolgáló versenytárs, a SNAV 2008-ban csak heti három indulást garantált holtszezonban. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN napi (éjszakai) szolgáltatást nyújtson mindkét kikötőből a holtszezonban. Míg a SNAV úgy tűnik ekkor növelte szolgáltatásainak gyakoriságát a holtszezonban, 2011 májusát követően már nem szolgálta ki ezt az útvonalat, és jogutódja, a Grandi Navi Veloci úgy döntött, hogy ezt az útvonalat csak főszezonban látja el. A SNAV kínálata és más szereplők főszezonbeli jelenléte (lásd a (34) preambulumbekezdést) tehát nem volt elegendő a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez a szolgáltatás holtszezonbeli járatsűrűsége és folyamatossága szempontjából. A Grimaldinak a Moby ezen az útvonalon való jelenlétére történő hivatkozása (lásd a (274) preambulumbekezdést) nem változtat ezen a következtetésen, mivel a Moby csak a főszezonban üzemelt. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a CIN csak ezen útvonal holtszezonbeli kiszolgálásáért részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban, azaz csak akkor, amikor piaci hiányosság tapasztalható.

Civitavecchia–Olbia

| — | Nápoly–Palermo: Az egyetlen szolgáltató, amely a vonatkozó időszakban egész éven át kiszolgálja ezt az útvonalat, a SNAV (egyes években a Grandi Navi Velocival együttműködve, lásd a (266) preambulumbekezdést) napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulásokkal mindkét kikötőből mind a főszezonban, mind a holtszezonban. Ez a gyakoriság elvben megfelel az új szerződésben előírtaknak. Ugyanakkor, az olasz hatóságok által átadott adatok azt mutatják, hogy jelentős különbség van a SNAV és az akkori közszolgáltató, a Tirrenia által biztosított folyamatosság között. Különösen a 2009–2012-es időszakban a SNAV 76 kihajózást törölt ezen az útvonalon, míg a Tirrenia csak 19-et (azaz négyszer kevesebbet). Továbbá a SNAV általi e 76 törlésből 19 munkaszüneti napnak volt betudható, a fennmaradó 57 pedig kedvezőtlen időjárási viszonyoknak. Annak ellenére, hogy az indulási idejük közel azonos volt, a Tirrenia csak öt kihajózást törölt (vagyis tizenegyedét, mint a SNAV) kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt. A Tirrenia a fennmaradó járatokat vis maior miatt törölte, hetet a személyzet sztrájkja, további hetet műszaki problémák miatt. Emellett Olaszország azzal érvelt, hogy a SNAV nem teljesíti az új szerződésben előírt minőségi követelményeket, mivel ezen az útvonalon 1973-ban, 1974-ben és 1980-ban épült hajóval üzemelt, és csak egyetlen egy esetben 1989-ben épült hajóval. A Tirrenia és később a CIN fiatalabb hajókat használt (amelyek 1999 és 2000 között épültek). Amikor a GNV 2011-ben megkezdte ezen útvonal kiszolgálását (a SNAV-val együttműködve), 1974-es, 1978-as és két 1989-es hajót vett igénybe (lásd a (267) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy ítéli meg e tényezők alapján, hogy Olaszország helyesen állapította meg, hogy a SNAV nem tudta biztosítani a kellő folyamatosságot, járatsűrűséget és szolgáltatásminőséget ezen az útvonalon, ezért Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor ezen útvonal kiszolgálásával a CIN-t bízta meg. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a CIN csak a holtszezonban részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban ezen útvonal ellátásáért (azaz, amikor a legnagyobb a valószínűsége a kedvezőtlen időjárási körülményeknek), de a CIN ugyanilyen gyakoriságot garantál a főszezonban is, kompenzáció nélkül (és a díjakra vonatkozó megkötések mellett). A Pan Mednek a SNAV ezen útvonalon való (2011-től a Grandi Navi Veloci melletti) jelenlétére történő hivatkozása (lásd a (253) preambulumbekezdést) tehát nem fogadható el annak bizonyítékaként, hogy a piaci kínálat elégséges volt a folyamatosságot, a járatsűrűséget és a minőséget érintő, közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez. Végül, a Pan Med azon állítása, hogy tervezte a Gaeta–Tremiti Imerese közötti útvonal kiszolgálását (lásd a (260) preambulumbekezdést), amely egyenértékű lenne a Nápoly–Palermo útvonallal, nem vonja kétségbe ezt a következtetést. Közelebbről, a Pan Med egy 2013. áprilisi levélben említette meg ezt a tervét, és az általa benyújtott bizonyíték azt mutatja, hogy az ezen útvonal kiszolgálásához szükséges engedélyek megkérésre vonatkozó lépéseket csak a CIN ÁGÉSZ-szal való megbízását (2012 júliusát) követően több hónappal tette meg. A Pan Med nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ténylegesen megkezdte volna a Gaeta–Tremiti Imerese közötti útvonal kiszolgálását. Akárhogy is, a megbízás időpontjában Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy piaci hiányosság tapasztalható a Nápoly–Palermo útvonalon, mivel a Pan Med még nem nyújtott be kérelmet az üzemeltetés megkezdésére, és mivel a SNAV és a Grandi Navi Veloci kínálata nem elégítette ki a közszolgáltatás iránti igényt a folyamatosságot, a járatsűrűséget és a minőséget érintően. |
| --- | --- |

—

Nápoly–Palermo: Az egyetlen szolgáltató, amely a vonatkozó időszakban egész éven át kiszolgálja ezt az útvonalat, a SNAV (egyes években a Grandi Navi Velocival együttműködve, lásd a (266) preambulumbekezdést) napi szolgáltatásokat nyújtott esti indulásokkal mindkét kikötőből mind a főszezonban, mind a holtszezonban. Ez a gyakoriság elvben megfelel az új szerződésben előírtaknak. Ugyanakkor, az olasz hatóságok által átadott adatok azt mutatják, hogy jelentős különbség van a SNAV és az akkori közszolgáltató, a Tirrenia által biztosított folyamatosság között. Különösen a 2009–2012-es időszakban a SNAV 76 kihajózást törölt ezen az útvonalon, míg a Tirrenia csak 19-et (azaz négyszer kevesebbet). Továbbá a SNAV általi e 76 törlésből 19 munkaszüneti napnak volt betudható, a fennmaradó 57 pedig kedvezőtlen időjárási viszonyoknak. Annak ellenére, hogy az indulási idejük közel azonos volt, a Tirrenia csak öt kihajózást törölt (vagyis tizenegyedét, mint a SNAV) kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt. A Tirrenia a fennmaradó járatokat vis maior miatt törölte, hetet a személyzet sztrájkja, további hetet műszaki problémák miatt. Emellett Olaszország azzal érvelt, hogy a SNAV nem teljesíti az új szerződésben előírt minőségi követelményeket, mivel ezen az útvonalon 1973-ban, 1974-ben és 1980-ban épült hajóval üzemelt, és csak egyetlen egy esetben 1989-ben épült hajóval. A Tirrenia és később a CIN fiatalabb hajókat használt (amelyek 1999 és 2000 között épültek). Amikor a GNV 2011-ben megkezdte ezen útvonal kiszolgálását (a SNAV-val együttműködve), 1974-es, 1978-as és két 1989-es hajót vett igénybe (lásd a (267) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy ítéli meg e tényezők alapján, hogy Olaszország helyesen állapította meg, hogy a SNAV nem tudta biztosítani a kellő folyamatosságot, járatsűrűséget és szolgáltatásminőséget ezen az útvonalon, ezért Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor ezen útvonal kiszolgálásával a CIN-t bízta meg. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a CIN csak a holtszezonban részesül közszolgáltatásért járó kompenzációban ezen útvonal ellátásáért (azaz, amikor a legnagyobb a valószínűsége a kedvezőtlen időjárási körülményeknek), de a CIN ugyanilyen gyakoriságot garantál a főszezonban is, kompenzáció nélkül (és a díjakra vonatkozó megkötések mellett). A Pan Mednek a SNAV ezen útvonalon való (2011-től a Grandi Navi Veloci melletti) jelenlétére történő hivatkozása (lásd a (253) preambulumbekezdést) tehát nem fogadható el annak bizonyítékaként, hogy a piaci kínálat elégséges volt a folyamatosságot, a járatsűrűséget és a minőséget érintő, közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez. Végül, a Pan Med azon állítása, hogy tervezte a Gaeta–Tremiti Imerese közötti útvonal kiszolgálását (lásd a (260) preambulumbekezdést), amely egyenértékű lenne a Nápoly–Palermo útvonallal, nem vonja kétségbe ezt a következtetést. Közelebbről, a Pan Med egy 2013. áprilisi levélben említette meg ezt a tervét, és az általa benyújtott bizonyíték azt mutatja, hogy az ezen útvonal kiszolgálásához szükséges engedélyek megkérésre vonatkozó lépéseket csak a CIN ÁGÉSZ-szal való megbízását (2012 júliusát) követően több hónappal tette meg. A Pan Med nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ténylegesen megkezdte volna a Gaeta–Tremiti Imerese közötti útvonal kiszolgálását. Akárhogy is, a megbízás időpontjában Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy piaci hiányosság tapasztalható a Nápoly–Palermo útvonalon, mivel a Pan Med még nem nyújtott be kérelmet az üzemeltetés megkezdésére, és mivel a SNAV és a Grandi Navi Veloci kínálata nem elégítette ki a közszolgáltatás iránti igényt a folyamatosságot, a járatsűrűséget és a minőséget érintően.

Nápoly–Palermo

| — | Genova–Olbia–Arbatax: A vonatkozó időszakban a Moby csak az év egy részében közlekedett Genova és Olbia között (a legtöbb év során március közepétől október közepéig). A Pan Med azon állítása, amely szerint a Moby egész éven át kiszolgálta ezt az összeköttetést (lásd a 89. lábjegyzetet), nem bizonyított. Ezért tehát nem lehet a piaci hiányosság fenn nem állására utaló bizonyítékként tekinteni a Grimaldinak a Moby ezen az útvonalon való jelenlétére történő hivatkozását (lásd a (274) preambulumbekezdést). Ugyanígy a GNV (lásd a (266) preambulumbekezdést) csak Genova és Olbia között működött a főszezonban. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN Genova és Olbia között legalább heti háromszor üzemeljen egész éven át. Emellett az új szerződés azt is megköveteli, hogy tartsanak fenn egy összeköttetést Arbataxszal (heti két alkalommal), amelyet egyetlen más szereplő sem biztosít. A Moby és a GNV kínálata tehát nem elegendő a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez, különösen a folyamatosságot és a járatsűrűséget illetően. |
| --- | --- |

—

Genova–Olbia–Arbatax: A vonatkozó időszakban a Moby csak az év egy részében közlekedett Genova és Olbia között (a legtöbb év során március közepétől október közepéig). A Pan Med azon állítása, amely szerint a Moby egész éven át kiszolgálta ezt az összeköttetést (lásd a 89. lábjegyzetet), nem bizonyított. Ezért tehát nem lehet a piaci hiányosság fenn nem állására utaló bizonyítékként tekinteni a Grimaldinak a Moby ezen az útvonalon való jelenlétére történő hivatkozását (lásd a (274) preambulumbekezdést). Ugyanígy a GNV (lásd a (266) preambulumbekezdést) csak Genova és Olbia között működött a főszezonban. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN Genova és Olbia között legalább heti háromszor üzemeljen egész éven át. Emellett az új szerződés azt is megköveteli, hogy tartsanak fenn egy összeköttetést Arbataxszal (heti két alkalommal), amelyet egyetlen más szereplő sem biztosít. A Moby és a GNV kínálata tehát nem elegendő a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez, különösen a folyamatosságot és a járatsűrűséget illetően.

Genova–Olbia–Arbatax

| (347) | A három teherfuvarozási útvonalból kettő esetében egyetlen más szolgáltató sem nyújtott árufuvarozási szolgáltatást, míg a fennmaradó egy árufuvarozási útvonalon a másik szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem elégítik ki teljes mértékben az új szerződésben meghatározott követelményeket. Így különösen:






  — | Livorno–Cagliari
   (117): A vonatkozó időszakban a többi szolgáltató (például a Moby, amint arra a Pan Med rámutatott, lásd a (253) preambulumbekezdést), ezen az útvonalon csak heti egy indulást kínált. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN legalább heti öt alkalommal nyújtson árufuvarozási szolgáltatást ezekből a kikötőkből. A többi szolgáltató kínálata tehát nem elegendő a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez a járatsűrűséget illetően. |
| --- | --- | --- |

(347)

A három teherfuvarozási útvonalból kettő esetében egyetlen más szolgáltató sem nyújtott árufuvarozási szolgáltatást, míg a fennmaradó egy árufuvarozási útvonalon a másik szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem elégítik ki teljes mértékben az új szerződésben meghatározott követelményeket. Így különösen:

—

Livorno–Cagliari
   (117): A vonatkozó időszakban a többi szolgáltató (például a Moby, amint arra a Pan Med rámutatott, lásd a (253) preambulumbekezdést), ezen az útvonalon csak heti egy indulást kínált. Ugyanakkor az új szerződés előírja, hogy a CIN legalább heti öt alkalommal nyújtson árufuvarozási szolgáltatást ezekből a kikötőkből. A többi szolgáltató kínálata tehát nem elegendő a közszolgáltatás iránti igény kielégítéséhez a járatsűrűséget illetően.

Livorno–Cagliari

117

| — | Nápoly–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely árufuvarozási szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott Salerno és Cagliari között. Noha Nápoly és Salerno kikötője a közúton mindössze körülbelül 50 km-re van egymástól, az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy ezek egymással nem felcserélhetők. Olaszország rámutat arra, hogy a vizsgált közszolgáltatásért járó kompenzáció jogalapját képező CIPE-irányelvben az olvasható, hogy a közszolgáltatási szerződések (ideértve a CIN-nel kötött új szerződést) egyik célkitűzése a következők biztosítása: „
  olyan összeköttetések, amelyek képesek a gépjárműforgalom jelentette teher csökkentésére az ország félszigeti részén található, már telítődött főutakon
  ”. Az olasz hatóságok szerint a Nápolyból kiszolgált árufuvarozási szolgáltatás megfelel ennek a célkitűzésnek, mivel a Nápoly és Salerno közötti útvonalak telítettek. Ilyen körülmények között a Bizottság azt is megjegyzi, hogy eljárást indított Olaszország ellen a Bíróságon a levegő minőségéről szóló 2008/50/EK irányelvnek való meg nem felelés miatt (118). A közúti torlódások mérséklése mindenképpen hozzájárul a levegő minőségének javulásához. Függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e tényezők alapján Olaszország megállapíthatta, hogy a Salernóból üzemeltetett árufuvarozási szolgáltatások nem voltak egyenértékűek az új szerződésben előírtakkal, ezért Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy piaci hiányosság állt fenn a Nápoly–Cagliari árufuvarozási útvonalon. |
| --- | --- |

—

Nápoly–Cagliari: A Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely árufuvarozási szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatást nyújtott Salerno és Cagliari között. Noha Nápoly és Salerno kikötője a közúton mindössze körülbelül 50 km-re van egymástól, az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy ezek egymással nem felcserélhetők. Olaszország rámutat arra, hogy a vizsgált közszolgáltatásért járó kompenzáció jogalapját képező CIPE-irányelvben az olvasható, hogy a közszolgáltatási szerződések (ideértve a CIN-nel kötött új szerződést) egyik célkitűzése a következők biztosítása: „
  olyan összeköttetések, amelyek képesek a gépjárműforgalom jelentette teher csökkentésére az ország félszigeti részén található, már telítődött főutakon
  ”. Az olasz hatóságok szerint a Nápolyból kiszolgált árufuvarozási szolgáltatás megfelel ennek a célkitűzésnek, mivel a Nápoly és Salerno közötti útvonalak telítettek. Ilyen körülmények között a Bizottság azt is megjegyzi, hogy eljárást indított Olaszország ellen a Bíróságon a levegő minőségéről szóló 2008/50/EK irányelvnek való meg nem felelés miatt (118). A közúti torlódások mérséklése mindenképpen hozzájárul a levegő minőségének javulásához. Függetlenül a CIN-re az új szerződés szerint alkalmazandó konkrét követelmények tekintetében fennálló egyéb különbségektől, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e tényezők alapján Olaszország megállapíthatta, hogy a Salernóból üzemeltetett árufuvarozási szolgáltatások nem voltak egyenértékűek az új szerződésben előírtakkal, ezért Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor úgy vélte, hogy piaci hiányosság állt fenn a Nápoly–Cagliari árufuvarozási útvonalon.

Nápoly–Cagliari

olyan összeköttetések, amelyek képesek a gépjárműforgalom jelentette teher csökkentésére az ország félszigeti részén található, már telítődött főutakon

118

| — | Ravenna–Catania: A CIN megbízásáig a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely árufuvarozási szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatásba kezdett e kikötők között 2012 végétől. Emellett a Pan Med azt is kifejtette (lásd a (260) preambulumbekezdést), hogy tervbe vette az Augusta–Ravenna útvonal kiszolgálását, amely útvonal egyenértékű a Catania–Ravenna útvonallal. A Pan Med egy 2013. áprilisi levélben említette meg e terveit, és az általa benyújtott bizonyíték azt mutatja, hogy az ezen útvonal kiszolgálásához szükséges engedélyek megkérésre vonatkozó lépéseket csak 2012 novemberében tette meg. A Pan Med nem bizonyította, hogy ténylegesen megkezdte volna az Augusta–Ravenna útvonal kiszolgálását. Akárhogy is, mivel a megbízás időpontjában más szolgáltató nem volt jelen, Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát azzal a megállapítással, hogy ezen árufuvarozási útvonalon piaci hiányosság állt fenn (119). |
| --- | --- |

—

Ravenna–Catania: A CIN megbízásáig a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató, amely árufuvarozási szolgáltatást kínált ezen az útvonalon. A 2012. évi határozatra adott válaszában a Pan Med rámutatott arra, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatásba kezdett e kikötők között 2012 végétől. Emellett a Pan Med azt is kifejtette (lásd a (260) preambulumbekezdést), hogy tervbe vette az Augusta–Ravenna útvonal kiszolgálását, amely útvonal egyenértékű a Catania–Ravenna útvonallal. A Pan Med egy 2013. áprilisi levélben említette meg e terveit, és az általa benyújtott bizonyíték azt mutatja, hogy az ezen útvonal kiszolgálásához szükséges engedélyek megkérésre vonatkozó lépéseket csak 2012 novemberében tette meg. A Pan Med nem bizonyította, hogy ténylegesen megkezdte volna az Augusta–Ravenna útvonal kiszolgálását. Akárhogy is, mivel a megbízás időpontjában más szolgáltató nem volt jelen, Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát azzal a megállapítással, hogy ezen árufuvarozási útvonalon piaci hiányosság állt fenn (119).

Ravenna–Catania

119

| (348) | A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a megbízás időpontjában a piaci erők önmagukban elégtelenek voltak a közszolgáltatási igények kielégítésére. Több útvonalon a CIN volt az egyetlen szereplő, míg más útvonalakon a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem voltak egyenértékűek a folyamatosság, a járatsűrűség, a kapacitás és a minőség tekintetében, ezért nem elégítették ki teljes mértékben az Olaszország által az új szerződésben azonosított közszolgáltatási igényeket. |
| --- | --- |

(348)

A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a megbízás időpontjában a piaci erők önmagukban elégtelenek voltak a közszolgáltatási igények kielégítésére. Több útvonalon a CIN volt az egyetlen szereplő, míg más útvonalakon a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem voltak egyenértékűek a folyamatosság, a járatsűrűség, a kapacitás és a minőség tekintetében, ezért nem elégítették ki teljes mértékben az Olaszország által az új szerződésben azonosított közszolgáltatási igényeket.

3.   A legkevésbé ártalmas megközelítés

A legkevésbé ártalmas megközelítés

| (349) | A Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok úgy döntöttek, hogy egyetlen szolgáltatóval (CIN) kötnek közszolgáltatási szerződést, ahelyett, hogy a szóban forgó útvonalak kiszolgálásában érdekelt valamennyi szereplőre közszolgáltatási kötelezettséget rónának. Az Olaszország által átadott információ alapján a Bizottság elfogadja, hogy a felhasználói kereslet (amint azt a fenti (333)–(341) preambulumbekezdés bemutatja) nem lett volna teljesíthető közszolgáltatási kötelezettségek előírásával. Különösen, több útvonalon a CIN az egyetlen szolgáltató (lásd például a (345) preambulumbekezdést), ahol pedig nem ez a helyzet, a többi szolgáltató által biztosított kínálat nem felel meg a járatsűrűséggel, folyamatossággal és minőséggel kapcsolatos (minden) követelménynek. Emellett a legtöbb (ha ugyan nem az összes) útvonal kiszolgálása veszteséges, különösen a holtszezonban, így a közszolgáltatásért járó kompenzáció nélkül valószínűleg egyáltalán nem látnák el. Az Ecorys hasonló következtetésre jutott a jelentésében (lásd a (98) preambulumbekezdést). Emellett a Bizottság tudomásul veszi Olaszország azon érvét, amely szerint közszolgáltatási szerződésre a Tirrenia privatizációjára tekintettel is szükség volt. Közelebbről: Olaszország azzal érvel, hogy a Tirrenia eszközeinek az új közszolgáltatási szerződéssel egy csomagban történő megpályáztatása lehetővé tette i. a tengeri közszolgáltatás folyamatosságának biztosítását, ii. az állam számára az érték maximalizálását és iii. a foglalkoztatás védelmét. Ebből az okból a Bizottság tehát elfogadta (lásd a (114) preambulumbekezdést), hogy Olaszország az új szerződéssel együtt pályáztatja meg a Tirrenia üzletágát. A Bizottság ezzel azt is elfogadta, és e határozatban megismétli, hogy Olaszország nem támaszkodhatott a valamennyi szolgáltatóra alkalmazandó közszolgáltatási kötelezettségre, hanem inkább kizárólag a CIN-nel kívánt közszolgáltatási szerződést kötni. |
| --- | --- |

(349)

A Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok úgy döntöttek, hogy egyetlen szolgáltatóval (CIN) kötnek közszolgáltatási szerződést, ahelyett, hogy a szóban forgó útvonalak kiszolgálásában érdekelt valamennyi szereplőre közszolgáltatási kötelezettséget rónának. Az Olaszország által átadott információ alapján a Bizottság elfogadja, hogy a felhasználói kereslet (amint azt a fenti (333)–(341) preambulumbekezdés bemutatja) nem lett volna teljesíthető közszolgáltatási kötelezettségek előírásával. Különösen, több útvonalon a CIN az egyetlen szolgáltató (lásd például a (345) preambulumbekezdést), ahol pedig nem ez a helyzet, a többi szolgáltató által biztosított kínálat nem felel meg a járatsűrűséggel, folyamatossággal és minőséggel kapcsolatos (minden) követelménynek. Emellett a legtöbb (ha ugyan nem az összes) útvonal kiszolgálása veszteséges, különösen a holtszezonban, így a közszolgáltatásért járó kompenzáció nélkül valószínűleg egyáltalán nem látnák el. Az Ecorys hasonló következtetésre jutott a jelentésében (lásd a (98) preambulumbekezdést). Emellett a Bizottság tudomásul veszi Olaszország azon érvét, amely szerint közszolgáltatási szerződésre a Tirrenia privatizációjára tekintettel is szükség volt. Közelebbről: Olaszország azzal érvel, hogy a Tirrenia eszközeinek az új közszolgáltatási szerződéssel egy csomagban történő megpályáztatása lehetővé tette i. a tengeri közszolgáltatás folyamatosságának biztosítását, ii. az állam számára az érték maximalizálását és iii. a foglalkoztatás védelmét. Ebből az okból a Bizottság tehát elfogadta (lásd a (114) preambulumbekezdést), hogy Olaszország az új szerződéssel együtt pályáztatja meg a Tirrenia üzletágát. A Bizottság ezzel azt is elfogadta, és e határozatban megismétli, hogy Olaszország nem támaszkodhatott a valamennyi szolgáltatóra alkalmazandó közszolgáltatási kötelezettségre, hanem inkább kizárólag a CIN-nel kívánt közszolgáltatási szerződést kötni.

Következtetés

Következtetés

| (350) | A fenti értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor a CIN-re bízott szolgáltatásokat ÁGÉSZ-ként határozta meg. A 2012. évi határozatban a Bizottság által kifejtett kétségek ezzel eloszlottak. |
| --- | --- |

(350)

A fenti értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor a CIN-re bízott szolgáltatásokat ÁGÉSZ-ként határozta meg. A 2012. évi határozatban a Bizottság által kifejtett kétségek ezzel eloszlottak.

| (351) | Annak megállapításához, hogy az első Altmark-kritérium teljesült, a Bizottságának azt is ellenőriznie kell, hogy a CIN-t egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségekkel bízták-e meg. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a közszolgáltatási kötelezettségeket az új szerződés és annak mellékletei (amelyek tartalmazzák például a hajók meghatározását az egyes útvonalak tekintetében) egyértelműen leírják. Hasonlóképpen, a kompenzációra irányadó szabályokat a szerződés, a 2009. évi törvény és a CIPE-irányelv is részletesen meghatározza. Az új szerződés időtartama is egyértelmű (nyolc év), az a CIN-t határozza meg a közszolgáltatóként, és tartalmazza a túlkompenzáció elkerülését és visszafizettetését szolgáló rendelkezéseket (lásd még a (365) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát megállapítja, hogy az első Altmark-kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(351)

Annak megállapításához, hogy az első Altmark-kritérium teljesült, a Bizottságának azt is ellenőriznie kell, hogy a CIN-t egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségekkel bízták-e meg. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a közszolgáltatási kötelezettségeket az új szerződés és annak mellékletei (amelyek tartalmazzák például a hajók meghatározását az egyes útvonalak tekintetében) egyértelműen leírják. Hasonlóképpen, a kompenzációra irányadó szabályokat a szerződés, a 2009. évi törvény és a CIPE-irányelv is részletesen meghatározza. Az új szerződés időtartama is egyértelmű (nyolc év), az a CIN-t határozza meg a közszolgáltatóként, és tartalmazza a túlkompenzáció elkerülését és visszafizettetését szolgáló rendelkezéseket (lásd még a (365) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát megállapítja, hogy az első Altmark-kritérium teljesül.

Kikötési elsőbbség

Kikötési elsőbbség

| (352) | A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése egyértelműen meghatározza, hogy a kikötési elsőbbségre azért van szükség, hogy garantálják a szigetekkel való területi folytonosságot, és tekintettel a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia közszolgáltatási kötelezettségeire. Ha a közszolgáltatási kötelezettségekkel megbízott vállalatok nem rendelkeznének kikötési elsőbbséggel, adott esetben (néha) ki kell várniuk a sort a kikötésnél, ezáltal késhetnek, ami aláássa a polgároknak megbízható és kényelmes összeköttetés biztosításában álló célt. Valóban szükség van szabályos menetrendre a szigeti lakosság mobilitási szükségleteinek kielégítése érdekében, és hogy hozzájáruljanak az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez. Továbbá, mivel az új szerződés nem állapít meg konkrét időbeosztási kötelezettséget a közszolgáltatási útvonalakon az indulás tekintetében, a kikötési elsőbbség segít biztosítani, hogy minden kikötő oly módon ossza ki a kikötőhelyeket és kikötési időket, hogy a közszolgáltató meg tudjon felelni közszolgáltatási kötelezettségének. Ezt a kikötési elsőbbséget átruházták a CIN-re, amikor megszerezte a Tirrenia üzletágát. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedést azért ítélték oda, hogy a CIN el tudja látni közszolgáltatási kötelezettségeit, amelyek valódi ÁGÉSZ-nak minősülnek (lásd a (350) preambulumbekezdést). Továbbá az olasz hatóságok megerősítették, hogy a kikötési elsőbbség csak a közszolgáltatási rendszer szerint nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó (és akkor nem például, amikor a CIN kereskedelmi alapon nyújt szolgáltatást a főszezonban). A kikötési elsőbbség tehát szintén megfelel az Altmark-ügyben hozott ítéletben megállapított első feltételnek. |
| --- | --- |

(352)

A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése egyértelműen meghatározza, hogy a kikötési elsőbbségre azért van szükség, hogy garantálják a szigetekkel való területi folytonosságot, és tekintettel a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia közszolgáltatási kötelezettségeire. Ha a közszolgáltatási kötelezettségekkel megbízott vállalatok nem rendelkeznének kikötési elsőbbséggel, adott esetben (néha) ki kell várniuk a sort a kikötésnél, ezáltal késhetnek, ami aláássa a polgároknak megbízható és kényelmes összeköttetés biztosításában álló célt. Valóban szükség van szabályos menetrendre a szigeti lakosság mobilitási szükségleteinek kielégítése érdekében, és hogy hozzájáruljanak az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez. Továbbá, mivel az új szerződés nem állapít meg konkrét időbeosztási kötelezettséget a közszolgáltatási útvonalakon az indulás tekintetében, a kikötési elsőbbség segít biztosítani, hogy minden kikötő oly módon ossza ki a kikötőhelyeket és kikötési időket, hogy a közszolgáltató meg tudjon felelni közszolgáltatási kötelezettségének. Ezt a kikötési elsőbbséget átruházták a CIN-re, amikor megszerezte a Tirrenia üzletágát. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedést azért ítélték oda, hogy a CIN el tudja látni közszolgáltatási kötelezettségeit, amelyek valódi ÁGÉSZ-nak minősülnek (lásd a (350) preambulumbekezdést). Továbbá az olasz hatóságok megerősítették, hogy a kikötési elsőbbség csak a közszolgáltatási rendszer szerint nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó (és akkor nem például, amikor a CIN kereskedelmi alapon nyújt szolgáltatást a főszezonban). A kikötési elsőbbség tehát szintén megfelel az Altmark-ügyben hozott ítéletben megállapított első feltételnek.

7.1.3.2.   A második Altmark-kritérium

A második Altmark-kritérium

| (353) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2012. évi határozatban (lásd az említett határozat (205) preambulumbekezdését) azt az előzetes állaspontot fogadta el, hogy az Altmark-ítélet második kritériuma teljesül. |
| --- | --- |

(353)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2012. évi határozatban (lásd az említett határozat (205) preambulumbekezdését) azt az előzetes állaspontot fogadta el, hogy az Altmark-ítélet második kritériuma teljesül.

| (354) | Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket előzetesen és az átláthatósági követelményeket betartva állapították meg, összhangban a második Altmark-kritériummal. |
| --- | --- |

(354)

Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket előzetesen és az átláthatósági követelményeket betartva állapították meg, összhangban a második Altmark-kritériummal.

| (355) | Közelebbről, a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket a CIPE-irányelv részletesen kifejti, és azokat az új szerződésben (és annak mellékleteiben) is alkalmazták, míg a kompenzáció maximális összegét a 2009. évi törvény állapítja meg. A kompenzáció kiszámításának módja, ideértve többek között a figyelembe vett költségelemeket, a CIPE-irányelvben szerepel részletesen. Mivel a kikötési elsőbbség nem jár a CIN részéről pénzbeli ellentételezéssel, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az intézkedés megfelel a második Altmark-kritériumnak. |
| --- | --- |

(355)

Közelebbről, a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket a CIPE-irányelv részletesen kifejti, és azokat az új szerződésben (és annak mellékleteiben) is alkalmazták, míg a kompenzáció maximális összegét a 2009. évi törvény állapítja meg. A kompenzáció kiszámításának módja, ideértve többek között a figyelembe vett költségelemeket, a CIPE-irányelvben szerepel részletesen. Mivel a kikötési elsőbbség nem jár a CIN részéről pénzbeli ellentételezéssel, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az intézkedés megfelel a második Altmark-kritériumnak.

| (356) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a második Altmark-kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(356)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a második Altmark-kritérium teljesül.

7.1.3.3.   A harmadik Altmark-kritérium

A harmadik Altmark-kritérium

| (357) | A harmadik Altmark-kritérium szerint az ÁGÉSZ teljesítéséért kapott ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre. |
| --- | --- |

(357)

A harmadik Altmark-kritérium szerint az ÁGÉSZ teljesítéséért kapott ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.

| (358) | Ugyanakkor, az Altmark-ügyben hozott ítélet nem határozza meg pontosan a méltányos nyereséget. Az ÁGÉSZ-közlemény szerint észszerű nyereség alatt az a tőkemegtérülési ráta értendő, amely alapján egy átlagos vállalkozás eldönti, hogy a megbízás teljes időtartama alatt nyújtani fogja-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, figyelembe véve a kockázat szintjét. A kockázat szintje függ az érintett ágazattól, a szolgáltatás típusától és az ellentételezési mechanizmus jellemzőitől. |
| --- | --- |

(358)

Ugyanakkor, az Altmark-ügyben hozott ítélet nem határozza meg pontosan a méltányos nyereséget. Az ÁGÉSZ-közlemény szerint észszerű nyereség alatt az a tőkemegtérülési ráta értendő, amely alapján egy átlagos vállalkozás eldönti, hogy a megbízás teljes időtartama alatt nyújtani fogja-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, figyelembe véve a kockázat szintjét. A kockázat szintje függ az érintett ágazattól, a szolgáltatás típusától és az ellentételezési mechanizmus jellemzőitől.

| (359) | A 2012. évi határozatban a Bizottság kételyeit fejezte ki a CIN-nek kifizetett kompenzáció arányossága kapcsán. Közelebbről a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 6,5 %-os kockázati prémium nem a kockázat megfelelő szintjét tükrözi, mivel első látásra nem tűnt úgy, hogy a CIN viselné az ilyen szolgáltatások nyújtásával szokásosan együtt járó kockázatokat. Konkrétabban, a kompenzáció kiszámításának céljából figyelembe vett költségelemek tartalmazzák a szolgáltatás nyújtásával összefüggő valamennyi költséget, emellett tekintettel voltak például az üzemanyagárak változásaira. Ennek eredményeként a Bizottság abban a szakaszban úgy ítélte meg, hogy a CIN túlkompenzációban részesülhetett. |
| --- | --- |

(359)

A 2012. évi határozatban a Bizottság kételyeit fejezte ki a CIN-nek kifizetett kompenzáció arányossága kapcsán. Közelebbről a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a 6,5 %-os kockázati prémium nem a kockázat megfelelő szintjét tükrözi, mivel első látásra nem tűnt úgy, hogy a CIN viselné az ilyen szolgáltatások nyújtásával szokásosan együtt járó kockázatokat. Konkrétabban, a kompenzáció kiszámításának céljából figyelembe vett költségelemek tartalmazzák a szolgáltatás nyújtásával összefüggő valamennyi költséget, emellett tekintettel voltak például az üzemanyagárak változásaira. Ennek eredményeként a Bizottság abban a szakaszban úgy ítélte meg, hogy a CIN túlkompenzációban részesülhetett.

| (360) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kompenzációs módszer új szerződésben megállapított bizonyos vonatkozásai a jelek szerint valóban csökkentik a CIN-nél felmerült kereskedelmi kockázatot. Különösen a CIN által kiszabható maximális viteldíj van úgy kiigazítva évente, hogy figyelembe vegye az inflációt és az üzemanyagköltségek változását. Továbbá az új szerződés tartalmaz olyan kikötéseket (lásd a (107) preambulumbekezdést), amelyek célja a közszolgáltatási kötelezettség gazdasági–pénzügyi egyensúlyának fenntartása. Különösen, abban az esetben, ha a közszolgáltatásért járó kompenzáció nem lenne elegendő az új szerződés által előírt szolgáltatások költségeinek fedezésére, ezek a kikötések lehetővé teszik i. a szolgáltatások terjedelmének, ii. a szolgáltatások teljesítése módjának (például hajótípusok) vagy iii. a maximális viteldíjaknak a felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(360)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kompenzációs módszer új szerződésben megállapított bizonyos vonatkozásai a jelek szerint valóban csökkentik a CIN-nél felmerült kereskedelmi kockázatot. Különösen a CIN által kiszabható maximális viteldíj van úgy kiigazítva évente, hogy figyelembe vegye az inflációt és az üzemanyagköltségek változását. Továbbá az új szerződés tartalmaz olyan kikötéseket (lásd a (107) preambulumbekezdést), amelyek célja a közszolgáltatási kötelezettség gazdasági–pénzügyi egyensúlyának fenntartása. Különösen, abban az esetben, ha a közszolgáltatásért járó kompenzáció nem lenne elegendő az új szerződés által előírt szolgáltatások költségeinek fedezésére, ezek a kikötések lehetővé teszik i. a szolgáltatások terjedelmének, ii. a szolgáltatások teljesítése módjának (például hajótípusok) vagy iii. a maximális viteldíjaknak a felülvizsgálatát.

| (361) | Ugyanakkor e kikötésekre számos megszorítás vonatkozik. Közelebbről, az új szerződés 8. cikke szerint a közszolgáltatás gazdasági-pénzügyi egyensúlya csak háromévente vizsgálható felül. Ha e felülvizsgálat azt mutatja, hogy a kompenzáció nem elegendő a közszolgáltatás költségeinek fedezésére, a CIN és az olasz hatóságok megállapodhatnak a következő hároméves időszakra vonatkozó módosításokban. Amennyiben a közszolgáltatás bevételei vagy költségei előre nem látható strukturális eltéréseket mutatnak, amelyek 3 %-kal magasabbak vagy alacsonyabbak az új szerződésben megállapított értékeknél, a szerződés 9. cikke lehetővé teszi a felek számára, hogy a gazdasági-pénzügyi egyensúly felülvizsgálatát kérelmezzék (több feltételre is figyelemmel). Mindkét cikk szerint a módosítás (ha sor kerül rá) tárgyalás eredménye, és amíg nem jutnak megállapodásra, a CIN-nek változatlan formában kell teljesítenie a közszolgáltatást. Ennek eredményeként a CIN részben továbbra is ki van téve annak a kockázatnak, hogy a kompenzáció nem elegendő a szolgáltatás működtetése költségeinek fedezésére. Noha az új szerződés 8. és 9. cikkét fel lehet használni a gazdasági-pénzügyi egyensúly helyreállítására, ez csak előremutatóan történhet meg, visszaható hatályú korrekcióra nincs lehetőség. |
| --- | --- |

(361)

Ugyanakkor e kikötésekre számos megszorítás vonatkozik. Közelebbről, az új szerződés 8. cikke szerint a közszolgáltatás gazdasági-pénzügyi egyensúlya csak háromévente vizsgálható felül. Ha e felülvizsgálat azt mutatja, hogy a kompenzáció nem elegendő a közszolgáltatás költségeinek fedezésére, a CIN és az olasz hatóságok megállapodhatnak a következő hároméves időszakra vonatkozó módosításokban. Amennyiben a közszolgáltatás bevételei vagy költségei előre nem látható strukturális eltéréseket mutatnak, amelyek 3 %-kal magasabbak vagy alacsonyabbak az új szerződésben megállapított értékeknél, a szerződés 9. cikke lehetővé teszi a felek számára, hogy a gazdasági-pénzügyi egyensúly felülvizsgálatát kérelmezzék (több feltételre is figyelemmel). Mindkét cikk szerint a módosítás (ha sor kerül rá) tárgyalás eredménye, és amíg nem jutnak megállapodásra, a CIN-nek változatlan formában kell teljesítenie a közszolgáltatást. Ennek eredményeként a CIN részben továbbra is ki van téve annak a kockázatnak, hogy a kompenzáció nem elegendő a szolgáltatás működtetése költségeinek fedezésére. Noha az új szerződés 8. és 9. cikkét fel lehet használni a gazdasági-pénzügyi egyensúly helyreállítására, ez csak előremutatóan történhet meg, visszaható hatályú korrekcióra nincs lehetőség.

| (362) | A fent kifejtettek szerint (lásd a (42) preambulumbekezdést) a CIPE-irányelv előírja, hogy a 6,5 %-os kockázati prémiumot a tőkemegtérülésnek a WACC-képlet alapul vételével történő meghatározásához kell alkalmazni. Ugyanakkor a hivatalos vizsgálat során (lásd a (180) preambulumbekezdést) Olaszország pontosította, hogy mivel a kompenzáció összegére a 2009. évi törvény felső határt állapít meg, úgy döntöttek, hogy a számításokat a 6,5 % mint tőkemegtérülési átalányráta használatával egyszerűsítik. Az olasz hatóságok azt is bemutatták, hogy a CIPE-irányelv szerinti módszer teljes körű alkalmazása legalábbis néhány évben a 6,5 %-ot meghaladó tőkemegtérülést is eredményezhetett volna. Ennélfogva Olaszország úgy véli, hogy ez az egyszerűsített megközelítés konzervatív, és nem teszi lehetővé a CIPE-irányelvben megállapítottnál magasabb kompenzáció kifizetését a CIN számára. |
| --- | --- |

(362)

A fent kifejtettek szerint (lásd a (42) preambulumbekezdést) a CIPE-irányelv előírja, hogy a 6,5 %-os kockázati prémiumot a tőkemegtérülésnek a WACC-képlet alapul vételével történő meghatározásához kell alkalmazni. Ugyanakkor a hivatalos vizsgálat során (lásd a (180) preambulumbekezdést) Olaszország pontosította, hogy mivel a kompenzáció összegére a 2009. évi törvény felső határt állapít meg, úgy döntöttek, hogy a számításokat a 6,5 % mint tőkemegtérülési átalányráta használatával egyszerűsítik. Az olasz hatóságok azt is bemutatták, hogy a CIPE-irányelv szerinti módszer teljes körű alkalmazása legalábbis néhány évben a 6,5 %-ot meghaladó tőkemegtérülést is eredményezhetett volna. Ennélfogva Olaszország úgy véli, hogy ez az egyszerűsített megközelítés konzervatív, és nem teszi lehetővé a CIPE-irányelvben megállapítottnál magasabb kompenzáció kifizetését a CIN számára.

| (363) | Ilyen körülmények között a Bizottság összevetette a CIN-re alkalmazott, a befektetett tőke 6,5 %-os megtérülését a befektetett tőke egy referenciacsoport által 2011-ben (a CIN megbízása előtti évben) generált megtérülésének mediánjával. A referenciacsoport kiválasztott kompüzemeltetőkből áll, amelyek tengeri összeköttetéseket kínálnak Olaszországon belül, illetve Olaszország és más tagállamok között (120). Az elemzés azt mutatja, hogy a befektetett tőke megtérülésének CIN-re alkalmazott mutatója éppen alatta van a referenciacsoportra jellemző medián megtérülésnek. Ez az összevetés azt mutatja, hogy a CIN megbízatása előtt egy évvel a 6,5 %-os tőkemegtérülés nem volt észszerűtlen. |
| --- | --- |

(363)

Ilyen körülmények között a Bizottság összevetette a CIN-re alkalmazott, a befektetett tőke 6,5 %-os megtérülését a befektetett tőke egy referenciacsoport által 2011-ben (a CIN megbízása előtti évben) generált megtérülésének mediánjával. A referenciacsoport kiválasztott kompüzemeltetőkből áll, amelyek tengeri összeköttetéseket kínálnak Olaszországon belül, illetve Olaszország és más tagállamok között (120). Az elemzés azt mutatja, hogy a befektetett tőke megtérülésének CIN-re alkalmazott mutatója éppen alatta van a referenciacsoportra jellemző medián megtérülésnek. Ez az összevetés azt mutatja, hogy a CIN megbízatása előtt egy évvel a 6,5 %-os tőkemegtérülés nem volt észszerűtlen.

120

| (364) | A Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy függetlenül azon összegtől, amelyre a CIN a fenti módszer szerint jogosult lenne (ideértve a tőkemegtérülést), a CIN semmiképpen nem kaphat nagyobb összegű kompenzációt a 2009. évi törvényben meghatározott maximális összegnél (azaz 72 685 642 EUR-nál). Ez az összeg, amelyet 2009-ben határoztak meg és soha nem korrigálták az inflációval, a legnagyobb valószínűség szerint konzervatív, mivel majdnem 10 %-kal elmarad attól, amire a Tirreniának szüksége volt a szolgáltatás ellátásához ugyanabban az évben (121). A 6. táblázatban szereplő, a 2012 és 2018 közötti időszakra vonatkozó aktuális számadatok azt mutatják, hogy egy év (2015) kivételével a közszolgáltatásért járó kompenzáció soha nem volt elég a szolgáltatás nettó költségeinek fedezésére a 6,5 %-os tőkemegtérülés mellett. A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 47. pontjával összhangban a Bizottság azt vizsgálja, hogy a szerződés teljes időtartamára vetítve előfordult-e túlkompenzáció. A 2012 és 2018 közötti időszak tekintetében a CIN megközelítőleg 47 millió EUR-val kevesebbet kapott, mint a 6,5%-os megtérülést tartalmazó módszer szerint számított összeg. Ez a számadat megerősíti, hogy a szerződés felülvizsgálati kikötései nem védik meg a CIN-t a közszolgáltatás működtetésének minden kockázatától. Míg a közszolgáltatás köre módosult 2014 augusztusában (lásd a (103) preambulumbekezdést) a CIN-nek az új szerződés 9. cikkén alapuló kérelme nyomán, ez nem érintette az addig az időszakig felmerült alulkompenzációt. Még ha az eredmények javultak is a következő évek némelyikében, a CIN által az egész időszakban (2018-ig) realizált tőkemegtérülés így csak 3,4 % (122) volt az Olaszország által eredetileg előirányzott 6,5 % helyett.

  6. táblázat


  A CIN által ellátott közszolgáltatás nettó költsége, 2012–2018














  € |
| --- | --- |
| A CIN közszolgálati feladata | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Mindösszesen |
| Összes bevétel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – Összes költség | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – Amortizáció | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = A közszolgáltatás nettó költsége | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + tőkemegtérülés (6,5 %) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = Kompenzációra jogosult összeg | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + Tényleges kompenzáció | 32 707 233 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 72 685 642 | 468 821 085 |
| =Túl-/alulkompenzáció | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 47 450 022 |

(364)

A Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy függetlenül azon összegtől, amelyre a CIN a fenti módszer szerint jogosult lenne (ideértve a tőkemegtérülést), a CIN semmiképpen nem kaphat nagyobb összegű kompenzációt a 2009. évi törvényben meghatározott maximális összegnél (azaz 72 685 642 EUR-nál). Ez az összeg, amelyet 2009-ben határoztak meg és soha nem korrigálták az inflációval, a legnagyobb valószínűség szerint konzervatív, mivel majdnem 10 %-kal elmarad attól, amire a Tirreniának szüksége volt a szolgáltatás ellátásához ugyanabban az évben (121). A 6. táblázatban szereplő, a 2012 és 2018 közötti időszakra vonatkozó aktuális számadatok azt mutatják, hogy egy év (2015) kivételével a közszolgáltatásért járó kompenzáció soha nem volt elég a szolgáltatás nettó költségeinek fedezésére a 6,5 %-os tőkemegtérülés mellett. A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 47. pontjával összhangban a Bizottság azt vizsgálja, hogy a szerződés teljes időtartamára vetítve előfordult-e túlkompenzáció. A 2012 és 2018 közötti időszak tekintetében a CIN megközelítőleg 47 millió EUR-val kevesebbet kapott, mint a 6,5%-os megtérülést tartalmazó módszer szerint számított összeg. Ez a számadat megerősíti, hogy a szerződés felülvizsgálati kikötései nem védik meg a CIN-t a közszolgáltatás működtetésének minden kockázatától. Míg a közszolgáltatás köre módosult 2014 augusztusában (lásd a (103) preambulumbekezdést) a CIN-nek az új szerződés 9. cikkén alapuló kérelme nyomán, ez nem érintette az addig az időszakig felmerült alulkompenzációt. Még ha az eredmények javultak is a következő évek némelyikében, a CIN által az egész időszakban (2018-ig) realizált tőkemegtérülés így csak 3,4 % (122) volt az Olaszország által eredetileg előirányzott 6,5 % helyett.

121

122

6. táblázat

6. táblázat

A CIN által ellátott közszolgáltatás nettó költsége, 2012–2018

A CIN által ellátott közszolgáltatás nettó költsége, 2012–2018

€

A CIN közszolgálati feladata

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Mindösszesen

Összes bevétel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– Összes költség

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– Amortizáció

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= A közszolgáltatás nettó költsége

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- tőkemegtérülés (6,5 %)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= Kompenzációra jogosult összeg

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- Tényleges kompenzáció

32 707 233

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

72 685 642

468 821 085

=Túl-/alulkompenzáció

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 47 450 022

| (365) | A Bizottság pozitívumként jegyzi meg továbbá, hogy az új szerződés előírja a CIN számára, hogy a vezetői beszámolókat (útvonalankénti albontásban és független könyvvizsgáló által hitelesítve) minden évben küldje meg a közlekedési minisztériumnak, hogy ez utóbbi ellenőrizhesse, nem történt-e túlkompenzáció. Ez további olyan biztosíték, amely garantálja, hogy a CIN ne részesüljön túlkompenzációban. Mivel ezek a beszámolók különbséget tesznek a közszolgáltatási rendszerben ellátott útvonalak és a kereskedelmi alapon kiszolgált útvonalak között, az utóbbi tevékenység kereszttámogatása kizárt. Az olasz hatóságok ezeket a 2012–2018-as vezetői beszámolókat is benyújtották, a Bizottság így el tudta végezni a 6. táblázatban szereplő számításokat. |
| --- | --- |

(365)

A Bizottság pozitívumként jegyzi meg továbbá, hogy az új szerződés előírja a CIN számára, hogy a vezetői beszámolókat (útvonalankénti albontásban és független könyvvizsgáló által hitelesítve) minden évben küldje meg a közlekedési minisztériumnak, hogy ez utóbbi ellenőrizhesse, nem történt-e túlkompenzáció. Ez további olyan biztosíték, amely garantálja, hogy a CIN ne részesüljön túlkompenzációban. Mivel ezek a beszámolók különbséget tesznek a közszolgáltatási rendszerben ellátott útvonalak és a kereskedelmi alapon kiszolgált útvonalak között, az utóbbi tevékenység kereszttámogatása kizárt. Az olasz hatóságok ezeket a 2012–2018-as vezetői beszámolókat is benyújtották, a Bizottság így el tudta végezni a 6. táblázatban szereplő számításokat.

| (366) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a CIN részére folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása során felmerülő költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és egy méltányos nyereséget. Konkrétabban, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CIPE-irányelv által előirányzott 6,5 %-os kockázati prémiumot a 2009. évi törvényben megállapított maximális kompenzációs összeggel együtt kell értékelni. Ezt szem előtt tartva, a CIN által előzetesen elvárható tőkemegtérülés összhangban volt a közszolgáltatási kötelezettségek új szerződés szerinti teljesítésével összefüggésben nála felmerült kockázatokkal. Az Altmark-ügyben hozott ítélet harmadik feltételének való megfeleléssel kapcsolatos bizottsági kételyek tehát eloszlottak. |
| --- | --- |

(366)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a CIN részére folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása során felmerülő költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és egy méltányos nyereséget. Konkrétabban, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CIPE-irányelv által előirányzott 6,5 %-os kockázati prémiumot a 2009. évi törvényben megállapított maximális kompenzációs összeggel együtt kell értékelni. Ezt szem előtt tartva, a CIN által előzetesen elvárható tőkemegtérülés összhangban volt a közszolgáltatási kötelezettségek új szerződés szerinti teljesítésével összefüggésben nála felmerült kockázatokkal. Az Altmark-ügyben hozott ítélet harmadik feltételének való megfeleléssel kapcsolatos bizottsági kételyek tehát eloszlottak.

| (367) | A kikötési elsőbbség és az abból esetlegesen eredő bármely túlkompenzáció tekintetében a Bizottság a következőket jegyzi meg. Olaszország azzal érvelt, hogy a kikötői elsőbbségből eredő bármely pénzbeli előny csekély (lásd a fenti (191) preambulumbekezdést). Ennek eredményeként az ezen intézkedésből eredő túlkompenzáció kockázata is alacsony. Emellett amennyiben ez az intézkedés csökkentené a közszolgáltató működési költségeit vagy növelné bevételeit, ezek a hatások egyértelműen tükröződnének a szolgáltató belső számláiban. A Bizottság fenti elemzése (lásd a (364) preambulumbekezdést) megerősítette, hogy 2012 és 2018 között a CIN nem részesült túlkompenzációban. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a kikötési elsőbbség is megfelel a harmadik Altmark-kritériumnak. |
| --- | --- |

(367)

A kikötési elsőbbség és az abból esetlegesen eredő bármely túlkompenzáció tekintetében a Bizottság a következőket jegyzi meg. Olaszország azzal érvelt, hogy a kikötői elsőbbségből eredő bármely pénzbeli előny csekély (lásd a fenti (191) preambulumbekezdést). Ennek eredményeként az ezen intézkedésből eredő túlkompenzáció kockázata is alacsony. Emellett amennyiben ez az intézkedés csökkentené a közszolgáltató működési költségeit vagy növelné bevételeit, ezek a hatások egyértelműen tükröződnének a szolgáltató belső számláiban. A Bizottság fenti elemzése (lásd a (364) preambulumbekezdést) megerősítette, hogy 2012 és 2018 között a CIN nem részesült túlkompenzációban. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a kikötési elsőbbség is megfelel a harmadik Altmark-kritériumnak.

7.1.3.4.   A negyedik Altmark-kritérium

A negyedik Altmark-kritérium

| (368) | A negyedik Altmark-kritérium teljesítettnek tekinthető, ha az ÁGÉSZ ellátásáért járó kompenzáció kedvezményezettjét olyan közbeszerzési eljárás keretében választották ki, amely lehetővé teszi, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó ÁGÉSZ-t tudja nyújtani, vagy ennek hiányában, ha a kompenzációt egy hatékony vállalkozás költségei alapján számították ki. |
| --- | --- |

(368)

A negyedik Altmark-kritérium teljesítettnek tekinthető, ha az ÁGÉSZ ellátásáért járó kompenzáció kedvezményezettjét olyan közbeszerzési eljárás keretében választották ki, amely lehetővé teszi, hogy azt az ajánlattevőt válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó ÁGÉSZ-t tudja nyújtani, vagy ennek hiányában, ha a kompenzációt egy hatékony vállalkozás költségei alapján számították ki.

| (369) | Az ÁGÉSZ-közlemény 63. pontja szerint a hatóságok számára a negyedik Altmark-kritérium teljesítésének legegyszerűbb módja egy nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás lefolytatása összhangban a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (123) (a továbbiakban: a 2004/17/EK irányelv) és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (124) (a továbbiakban: 2004/18/EK irányelv). |
| --- | --- |

(369)

Az ÁGÉSZ-közlemény 63. pontja szerint a hatóságok számára a negyedik Altmark-kritérium teljesítésének legegyszerűbb módja egy nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás lefolytatása összhangban a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (123) (a továbbiakban: a 2004/17/EK irányelv) és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (124) (a továbbiakban: 2004/18/EK irányelv).

123

124

| (370) | Emellett az ÁGÉSZ-közlemény 65. pontja megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a közbeszerzési eljárás alkalmazása csak akkor zárja ki az állami támogatás meglétét, ha lehetővé teszi annak a szolgáltatónak a kiválasztását, amely a szolgáltatást a „közösség számára a legkevesebb költséggel” képes nyújtani. |
| --- | --- |

(370)

Emellett az ÁGÉSZ-közlemény 65. pontja megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a közbeszerzési eljárás alkalmazása csak akkor zárja ki az állami támogatás meglétét, ha lehetővé teszi annak a szolgáltatónak a kiválasztását, amely a szolgáltatást a „közösség számára a legkevesebb költséggel” képes nyújtani.

| (371) | A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az ügyben a közbeszerzési eljárásra a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (125) (amely a tengeri szállítási szolgáltatások ellátásáért odaítélt közbeszerzési szerződésekre is vonatkozik) és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (126) hatálybalépése előtt került sor. Akkoriban a 2004/17/EK irányelv és a 2004/18/EK irányelv volt hatályban. Ugyanakkor a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó az olyan tengeri szállítási szolgáltatásokra, mint amilyeneket a Tirrenia is nyújtott. A 2004/17/EK irányelv 5. cikke egyértelművé teszi, hogy csak a vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés tartozik a hatálya alá. |
| --- | --- |

(371)

A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az ügyben a közbeszerzési eljárásra a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (125) (amely a tengeri szállítási szolgáltatások ellátásáért odaítélt közbeszerzési szerződésekre is vonatkozik) és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (126) hatálybalépése előtt került sor. Akkoriban a 2004/17/EK irányelv és a 2004/18/EK irányelv volt hatályban. Ugyanakkor a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó az olyan tengeri szállítási szolgáltatásokra, mint amilyeneket a Tirrenia is nyújtott. A 2004/17/EK irányelv 5. cikke egyértelművé teszi, hogy csak a vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés tartozik a hatálya alá.

125

126

| (372) | Az ajánlatkérők által a tengeri, part menti és folyami közlekedési szolgáltatások tekintetében odaítélt szerződések ehelyett a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartoznak az említett irányelv (20) preambulumbekezdése alapján. Ugyanakkor, a vízi közlekedési szolgáltatásokat az említett irányelv IIB. melléklete is felsorolja, ami azt jelenti (127), hogy e szolgáltatásokra csak az irányelv 23. cikke és 35. cikkének (4) bekezdése vonatkozik. Ennek értelmében a 2004/18/EK irányelv szerint a tengeri szállítási szolgáltatásra kiírt közbeszerzési szerződésre csak a műszaki leírással (23. cikk) és a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóval (miután a szerződést odaítélték, tehát az odaítéléséi eljárás végén, nem az elején) kapcsolatos kötelezettség (35. cikk (4) bekezdés) alkalmazandó. A 2004/18/EK irányelv többi szabálya, ideértve a közzéteendő hirdetmények tartalmáról (36. cikk (1) bekezdés) és a kiválasztási kritériumokról (45–52. cikk) szóló rendelkezéseket, nem vonatkozik a tengeri szállítási szolgáltatásokra kiírt közbeszerzési szerződésekre. |
| --- | --- |

(372)

Az ajánlatkérők által a tengeri, part menti és folyami közlekedési szolgáltatások tekintetében odaítélt szerződések ehelyett a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartoznak az említett irányelv (20) preambulumbekezdése alapján. Ugyanakkor, a vízi közlekedési szolgáltatásokat az említett irányelv IIB. melléklete is felsorolja, ami azt jelenti (127), hogy e szolgáltatásokra csak az irányelv 23. cikke és 35. cikkének (4) bekezdése vonatkozik. Ennek értelmében a 2004/18/EK irányelv szerint a tengeri szállítási szolgáltatásra kiírt közbeszerzési szerződésre csak a műszaki leírással (23. cikk) és a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóval (miután a szerződést odaítélték, tehát az odaítéléséi eljárás végén, nem az elején) kapcsolatos kötelezettség (35. cikk (4) bekezdés) alkalmazandó. A 2004/18/EK irányelv többi szabálya, ideértve a közzéteendő hirdetmények tartalmáról (36. cikk (1) bekezdés) és a kiválasztási kritériumokról (45–52. cikk) szóló rendelkezéseket, nem vonatkozik a tengeri szállítási szolgáltatásokra kiírt közbeszerzési szerződésekre.

127

| (373) | Emellett a 2004/18/EK irányelv semmiképpen sem alkalmazandó az irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott szolgáltatási koncesszióra (128). A Bizottság megjegyzi, hogy a bizonyos határon átívelő érdekekkel jellemzett szolgáltatási koncessziókra mindazonáltal vonatkoznak a Szerződés általános átláthatósági és egyenlő bánásmódra vonatkozó elvei. |
| --- | --- |

(373)

Emellett a 2004/18/EK irányelv semmiképpen sem alkalmazandó az irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott szolgáltatási koncesszióra (128). A Bizottság megjegyzi, hogy a bizonyos határon átívelő érdekekkel jellemzett szolgáltatási koncessziókra mindazonáltal vonatkoznak a Szerződés általános átláthatósági és egyenlő bánásmódra vonatkozó elvei.

128

| (374) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2004/18/EK irányelv csak közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, de szolgáltatási koncessziókra nem. Továbbá, mivel a jelen ügy vízi közlekedési szolgáltatásokat érint, csak az említett irányelv bizonyos követelményei lennének alkalmazandók. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem veheti alapul pusztán a közbeszerzési irányelveknek való megfelelést a negyedik Altmark-kritériumnak való megfelelés igazolásához. Ebből az okból a Bizottság alább azt értékeli, hogy az Olaszország által alkalmazott közbeszerzési eljárás versenyen alapult-e, átlátható és megkülönböztetésmentes volt-e. Ezen értékelés elvégzéséhez a Bizottság a támogatás fogalmáról szóló közleményében (129) megfogalmazott iránymutatásra (különösen a 89. és azt követő pontokra) hagyatkozik. |
| --- | --- |

(374)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2004/18/EK irányelv csak közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, de szolgáltatási koncessziókra nem. Továbbá, mivel a jelen ügy vízi közlekedési szolgáltatásokat érint, csak az említett irányelv bizonyos követelményei lennének alkalmazandók. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem veheti alapul pusztán a közbeszerzési irányelveknek való megfelelést a negyedik Altmark-kritériumnak való megfelelés igazolásához. Ebből az okból a Bizottság alább azt értékeli, hogy az Olaszország által alkalmazott közbeszerzési eljárás versenyen alapult-e, átlátható és megkülönböztetésmentes volt-e. Ezen értékelés elvégzéséhez a Bizottság a támogatás fogalmáról szóló közleményében (129) megfogalmazott iránymutatásra (különösen a 89. és azt követő pontokra) hagyatkozik.

129

A közbeszerzési eljárás versenyen alapuló és átlátható jellege

A közbeszerzési eljárás versenyen alapuló és átlátható jellege

| (375) | A támogatás fogalmáról szóló közlemény 90. pontja kimondja, hogy a közbeszerzési eljárásnak versenyen alapulónak (130) kell lennie, hogy valamennyi érdeklődő és alkalmas ajánlattevő részt vehessen az eljárásban. Emellett, az említett közlemény 91. pontja szerint az eljárásnak átláthatónak kell lennie, hogy az érdeklődő ajánlattevők a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszában egyenlő és érdemi tájékoztatást kaphassanak. Az említett pont hangsúlyozza, hogy az információk hozzáférhetősége, az érdeklődő ajánlattevők számára biztosított elegendő idő, valamint az egyértelmű kiválasztási és odaítélési feltételek mind nélkülözhetetlen elemei az átlátható kiválasztási eljárásnak, és rámutat arra, hogy a közbeszerzési eljárást megfelelően közzé kell tenni, hogy az egyetlen potenciális ajánlattevő figyelmét se kerülje el. |
| --- | --- |

(375)

A támogatás fogalmáról szóló közlemény 90. pontja kimondja, hogy a közbeszerzési eljárásnak versenyen alapulónak (130) kell lennie, hogy valamennyi érdeklődő és alkalmas ajánlattevő részt vehessen az eljárásban. Emellett, az említett közlemény 91. pontja szerint az eljárásnak átláthatónak kell lennie, hogy az érdeklődő ajánlattevők a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszában egyenlő és érdemi tájékoztatást kaphassanak. Az említett pont hangsúlyozza, hogy az információk hozzáférhetősége, az érdeklődő ajánlattevők számára biztosított elegendő idő, valamint az egyértelmű kiválasztási és odaítélési feltételek mind nélkülözhetetlen elemei az átlátható kiválasztási eljárásnak, és rámutat arra, hogy a közbeszerzési eljárást megfelelően közzé kell tenni, hogy az egyetlen potenciális ajánlattevő figyelmét se kerülje el.

130

| (376) | Előzetes észrevételként a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy míg az olasz jog (131) lehetőséget adott a rendkívüli biztosnak arra, hogy magántárgyalásokba kezdjen a lehetséges felvásárlókkal, ezzel a lehetőséggel a jelen ügyben nem éltek. Ebben az ügyben a nyílt eljárást részesítették előnyben, hogy garantálják, a Tirrenia üzletágát piaci áron adják el, ezáltal maximalizálva az értékesítés bevételeit. Mivel nem került sor magántárgyalásokra a Tirrenia üzletágának privatizációja tekintetében, a Bizottság által a 2011. évi határozatban e lehetőséget érintően kifejtett kételyek eloszlottak. |
| --- | --- |

(376)

Előzetes észrevételként a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy míg az olasz jog (131) lehetőséget adott a rendkívüli biztosnak arra, hogy magántárgyalásokba kezdjen a lehetséges felvásárlókkal, ezzel a lehetőséggel a jelen ügyben nem éltek. Ebben az ügyben a nyílt eljárást részesítették előnyben, hogy garantálják, a Tirrenia üzletágát piaci áron adják el, ezáltal maximalizálva az értékesítés bevételeit. Mivel nem került sor magántárgyalásokra a Tirrenia üzletágának privatizációja tekintetében, a Bizottság által a 2011. évi határozatban e lehetőséget érintően kifejtett kételyek eloszlottak.

131

| (377) | A jelen ügyben a közbeszerzési eljárást a Tirrenia üzletágának felvásárlása iránti részvételi szándék kifejezésére való felhívás egy nemzetközi és több nemzeti újságban, illetve válogatott szakmai weboldalakon történő közzététele útján indították el (lásd a (70) preambulumbekezdést). A felhívás „mindenkit, aki garantálni tudja a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát” felkért részvételi szándékának kifejezésére, és további feltételt nem állapított meg. Az esetleges érdekelt feleknek emellett elegendő időt is (35 napot) adtak arra, hogy szándékukat kifejezzék, ami lehetővé tette számukra a további eljárásban való részvételt. Ezen eljárás ezt követő átvilágítási szakaszában az alkalmas ajánlattevőknek négy hónapot adtak arra, hogy értékeljék az összes releváns információt, hogy meg tudják határozni, ajánlatot kívánnak-e tenni a Tirrenia üzletága iránt, és milyen összegű lenne ez az ajánlat. |
| --- | --- |

(377)

A jelen ügyben a közbeszerzési eljárást a Tirrenia üzletágának felvásárlása iránti részvételi szándék kifejezésére való felhívás egy nemzetközi és több nemzeti újságban, illetve válogatott szakmai weboldalakon történő közzététele útján indították el (lásd a (70) preambulumbekezdést). A felhívás „mindenkit, aki garantálni tudja a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát” felkért részvételi szándékának kifejezésére, és további feltételt nem állapított meg. Az esetleges érdekelt feleknek emellett elegendő időt is (35 napot) adtak arra, hogy szándékukat kifejezzék, ami lehetővé tette számukra a további eljárásban való részvételt. Ezen eljárás ezt követő átvilágítási szakaszában az alkalmas ajánlattevőknek négy hónapot adtak arra, hogy értékeljék az összes releváns információt, hogy meg tudják határozni, ajánlatot kívánnak-e tenni a Tirrenia üzletága iránt, és milyen összegű lenne ez az ajánlat.

mindenkit, aki garantálni tudja a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát

| (378) | A Bizottság megjegyzi, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívás egyértelművé tette, hogy a Tirrenia üzletágát a Marzano-eljárás különös szabályai szerint fogják értékesíteni, azzal a kifejezett céllal, hogy biztosítsák a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát a közszolgáltatási rendszerben. Emellett a felhívásban hivatkoztak a 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikkére, amely kimondja, hogy a közbeszerzési eljárás lezárulásával új szerződést fognak kötni a Tirrenia vevőjével. Az említett cikk azt is megjegyzi, hogy az ilyen új szerződés időtartama legfeljebb nyolc év, továbbá ismerteti annak tartalmi elemeit. Emellett ugyanez a cikk évi 72 685 642 EUR-ban rögzíti a Tirrenia részére járó kompenzáció maximális összegét az új szerződés teljes időtartamára. Végezetül a 19-ter cikk azt is meghatározza, hogy a Tirrenia felvásárlója megtartja a kikötési elsőbbséget a közszolgáltatási útvonalakon. |
| --- | --- |

(378)

A Bizottság megjegyzi, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívás egyértelművé tette, hogy a Tirrenia üzletágát a Marzano-eljárás különös szabályai szerint fogják értékesíteni, azzal a kifejezett céllal, hogy biztosítsák a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát a közszolgáltatási rendszerben. Emellett a felhívásban hivatkoztak a 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikkére, amely kimondja, hogy a közbeszerzési eljárás lezárulásával új szerződést fognak kötni a Tirrenia vevőjével. Az említett cikk azt is megjegyzi, hogy az ilyen új szerződés időtartama legfeljebb nyolc év, továbbá ismerteti annak tartalmi elemeit. Emellett ugyanez a cikk évi 72 685 642 EUR-ban rögzíti a Tirrenia részére járó kompenzáció maximális összegét az új szerződés teljes időtartamára. Végezetül a 19-ter cikk azt is meghatározza, hogy a Tirrenia felvásárlója megtartja a kikötési elsőbbséget a közszolgáltatási útvonalakon.

| (379) | Amint arra a 2011. évi határozat rámutatott, a részvételi szándék kifejezésére való felhívás nem tartalmazta az értékesítésre felkínált pontos eszközökre, az odaítélési feltételre és a közbeszerzési eljárás következő lépéseinek ütemezésére vonatkozó konkrét adatokat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közbeszerzési eljárás egésze mindazonáltal kellően átlátható volt a következő preambulumbekezdésekben vázolt okokból. |
| --- | --- |

(379)

Amint arra a 2011. évi határozat rámutatott, a részvételi szándék kifejezésére való felhívás nem tartalmazta az értékesítésre felkínált pontos eszközökre, az odaítélési feltételre és a közbeszerzési eljárás következő lépéseinek ütemezésére vonatkozó konkrét adatokat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közbeszerzési eljárás egésze mindazonáltal kellően átlátható volt a következő preambulumbekezdésekben vázolt okokból.

| (380) | Először is, a részvételi szándék kifejezésére való felhívás megemlítette, hogy az ajánlatevőknek képesnek kell lenniük „a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságának biztosítására”. Ez volt az egyetlen kiválasztási feltétel, amelyet Olaszország alkalmazott annak meghatározása érdekében, hogy az érdekelt felek részt vehetnek-e vagy sem a közbeszerzési eljárásban. Noha a felhívás nem határozta meg konkrétan, hogy az ajánlattevők hogy tudják bizonyítani e követelmény teljesülését, ez alapértelmezetten azt jelenti, hogy bármely bizonyítási eszköz felhasználható (132). A Bizottsághoz nem érkezett be arra utaló információ, hogy az öt kizárt érdekelt félből egy vagy több ténylegesen megfelelő bizonyítékot szolgáltatott volna arra nézve, hogy elegendő pénzügyi eszközzel rendelkezik a szolgáltatás folyamatosságának a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban előírt biztosításához. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a kiválasztási feltétel minden érdeklődő ajánlattevő számára világos volt, a kitűzött cél tekintetében pedig indokolt is. |
| --- | --- |

(380)

Először is, a részvételi szándék kifejezésére való felhívás megemlítette, hogy az ajánlatevőknek képesnek kell lenniük „a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságának biztosítására”. Ez volt az egyetlen kiválasztási feltétel, amelyet Olaszország alkalmazott annak meghatározása érdekében, hogy az érdekelt felek részt vehetnek-e vagy sem a közbeszerzési eljárásban. Noha a felhívás nem határozta meg konkrétan, hogy az ajánlattevők hogy tudják bizonyítani e követelmény teljesülését, ez alapértelmezetten azt jelenti, hogy bármely bizonyítási eszköz felhasználható (132). A Bizottsághoz nem érkezett be arra utaló információ, hogy az öt kizárt érdekelt félből egy vagy több ténylegesen megfelelő bizonyítékot szolgáltatott volna arra nézve, hogy elegendő pénzügyi eszközzel rendelkezik a szolgáltatás folyamatosságának a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban előírt biztosításához. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a kiválasztási feltétel minden érdeklődő ajánlattevő számára világos volt, a kitűzött cél tekintetében pedig indokolt is.

a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságának biztosítására

132

| (381) | Másodszor, amint a (378) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendeletre történő hivatkozás egyértelművé tette az érdekelt felek számára, hogy a közbeszerzési eljárás lezárultakor új (legfeljebb nyolc évre szóló) szerződést kötnek, és hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció éves összegét évi 72 685 642 EUR-ban maximalizálták. Emellett a részvételi szándék kifejezésére való felhívásból kitűnt, hogy a cél a közszolgáltatás nyújtására szánt üzletág értékesítése volt. Emellett, amint Olaszország is megerősítette, minden, az értékesítés tárgyával kapcsolatos információt, ideértve a vevő és az állam között létrejövő szerződés tervezetét is, azon tizenegy érdekelt fél rendelkezésére bocsátották, akik végül az átvilágítási szakaszban való részvétel mellett döntöttek. Ez lehetővé tette e felek számára, hogy eldöntsék, benyújtanak-e ajánlatot, és amennyiben igen, milyen összeggel. A Bizottság rámutat arra, hogy szokásos gyakorlat magánszereplők közötti értékesítési eljárásokban, hogy a bizalmas üzleti adatokat csak az átvilágítási szakaszban teszik megismerhetővé. Ugyanebből az okból az érdekelt feleknek titoktartási megállapodást is alá kellett írniuk, mielőtt hozzáférést kaptak volna a releváns dokumentációhoz (lásd a (71) preambulumbekezdést). A Bizottság ennek alapján úgy ítéli meg, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívásból (133) kellően egyértelműen kiderült, hogy az értékesítés a Tirrenia üzletágát és az új szerződést együtt érintette. Részvételi szándékuk kifejezését követően a felek hozzáférést kaptak minden ahhoz szükséges információhoz, hogy az esetleges ajánlatukról döntsenek. |
| --- | --- |

(381)

Másodszor, amint a (378) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendeletre történő hivatkozás egyértelművé tette az érdekelt felek számára, hogy a közbeszerzési eljárás lezárultakor új (legfeljebb nyolc évre szóló) szerződést kötnek, és hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció éves összegét évi 72 685 642 EUR-ban maximalizálták. Emellett a részvételi szándék kifejezésére való felhívásból kitűnt, hogy a cél a közszolgáltatás nyújtására szánt üzletág értékesítése volt. Emellett, amint Olaszország is megerősítette, minden, az értékesítés tárgyával kapcsolatos információt, ideértve a vevő és az állam között létrejövő szerződés tervezetét is, azon tizenegy érdekelt fél rendelkezésére bocsátották, akik végül az átvilágítási szakaszban való részvétel mellett döntöttek. Ez lehetővé tette e felek számára, hogy eldöntsék, benyújtanak-e ajánlatot, és amennyiben igen, milyen összeggel. A Bizottság rámutat arra, hogy szokásos gyakorlat magánszereplők közötti értékesítési eljárásokban, hogy a bizalmas üzleti adatokat csak az átvilágítási szakaszban teszik megismerhetővé. Ugyanebből az okból az érdekelt feleknek titoktartási megállapodást is alá kellett írniuk, mielőtt hozzáférést kaptak volna a releváns dokumentációhoz (lásd a (71) preambulumbekezdést). A Bizottság ennek alapján úgy ítéli meg, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívásból (133) kellően egyértelműen kiderült, hogy az értékesítés a Tirrenia üzletágát és az új szerződést együtt érintette. Részvételi szándékuk kifejezését követően a felek hozzáférést kaptak minden ahhoz szükséges információhoz, hogy az esetleges ajánlatukról döntsenek.

133

| (382) | Harmadszor, a közbeszerzési eljárás következő szakaszainak időzítését illetően a Bizottság a következőket jegyzi meg. Az egyetlen kiválasztási feltételnek megfelelő érdeklődő ajánlattevőket 2010. november 10-én levélben meghívták az átvilágításban való részvételre. Az eljárás következő konkrét lépéseire vonatkozó releváns információkat, különösen az eljárás ütemezését és a második, átvilágítási szakaszban való részvétel kritériumait a rendkívüli biztos ezt követően, 2011. február 2-én közölte levélben a fennmaradó érdeklődő ajánlattevőkkel. A Bizottság megítélése szerint az, hogy ez az információ nem szerepelt a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban (134), valószínűleg nem tartotta vissza a potenciális ajánlattevőket a részvételi szándékuk kifejezésétől. |
| --- | --- |

(382)

Harmadszor, a közbeszerzési eljárás következő szakaszainak időzítését illetően a Bizottság a következőket jegyzi meg. Az egyetlen kiválasztási feltételnek megfelelő érdeklődő ajánlattevőket 2010. november 10-én levélben meghívták az átvilágításban való részvételre. Az eljárás következő konkrét lépéseire vonatkozó releváns információkat, különösen az eljárás ütemezését és a második, átvilágítási szakaszban való részvétel kritériumait a rendkívüli biztos ezt követően, 2011. február 2-én közölte levélben a fennmaradó érdeklődő ajánlattevőkkel. A Bizottság megítélése szerint az, hogy ez az információ nem szerepelt a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban (134), valószínűleg nem tartotta vissza a potenciális ajánlattevőket a részvételi szándékuk kifejezésétől.

134

| (383) | Negyedszer, a Bizottság megjegyzi, hogy a felhívás alapján 21 fél fejezte ki érdeklődését a Tirrenia üzletágának megvásárlása iránt. E 21 fél között szerepeltek nemzeti, európai és nem európai gazdálkodó egységek, ideértve Olaszország néhány vezető kompüzemeltetőjét is (például Grandi Navi Veloci, Moby). A Bizottság szerint ez megerősíti, hogy az összes potenciális ajánlattevő elegendő lehetőséget kapott arra, hogy a közbeszerzési eljárásban való részvételi szándékát kifejezze. Ezzel összefüggésben a Bizottság rámutat arra, hogy az érdekelt feleknek nem kellett megterhelő eljárásokon keresztülmenniük, és hogy nem merültek volna fel jelentős költségeik a részvételi szándékuk kifejezésével összefüggésben. Elegendő volt, ha egy levelet küldenek, amelyben igazolják, hogy képesek a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát garantálni. Az e kiválasztási feltételnek megfelelő tizenhat felet meghívták az átvilágítási szakaszba, és közülük tizenegy döntött úgy, hogy részt is vesz abban. A feleknek csak ezt követően kellett eldönteniük, hogy kívánnak-e ajánlatot tenni vagy sem, és amennyiben igen, mekkora összeggel. |
| --- | --- |

(383)

Negyedszer, a Bizottság megjegyzi, hogy a felhívás alapján 21 fél fejezte ki érdeklődését a Tirrenia üzletágának megvásárlása iránt. E 21 fél között szerepeltek nemzeti, európai és nem európai gazdálkodó egységek, ideértve Olaszország néhány vezető kompüzemeltetőjét is (például Grandi Navi Veloci, Moby). A Bizottság szerint ez megerősíti, hogy az összes potenciális ajánlattevő elegendő lehetőséget kapott arra, hogy a közbeszerzési eljárásban való részvételi szándékát kifejezze. Ezzel összefüggésben a Bizottság rámutat arra, hogy az érdekelt feleknek nem kellett megterhelő eljárásokon keresztülmenniük, és hogy nem merültek volna fel jelentős költségeik a részvételi szándékuk kifejezésével összefüggésben. Elegendő volt, ha egy levelet küldenek, amelyben igazolják, hogy képesek a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságát garantálni. Az e kiválasztási feltételnek megfelelő tizenhat felet meghívták az átvilágítási szakaszba, és közülük tizenegy döntött úgy, hogy részt is vesz abban. A feleknek csak ezt követően kellett eldönteniük, hogy kívánnak-e ajánlatot tenni vagy sem, és amennyiben igen, mekkora összeggel.

| (384) | A Bizottság végezetül megjegyezte a 2012. évi határozatban, hogy nem volt biztos, hogy minden potenciális ajánlattevő tisztában volt a közbeszerzési eljárás kezdetén azzal a lehetőséggel, hogy a vételár egy részének megfizetését több évre elhalaszthatják kamat nélkül. Ezt a lehetőséget a részvételi szándék kifejezésére való felhívás ugyan nem említette, de nem is zárta ki (135). A CIN ezen az alapon olyan ajánlatot tett, amely a vételár csaknem felének részletekben történő kifizetését tartalmazta. A Bizottság először is megjegyzi, hogy mivel a pályázat nyolcéves időtartamra szóló közszolgáltatási szerződést tartalmazott, a kifizetés egy részének a szerződés időtartamán belüli halasztása nem volt szokatlan. A koncessziós szerződések esetében általános, hogy a koncessziós díjakat részletekben fizetik meg a teljes összeg előzetes megfizetése helyett. A Bizottság emellett megjegyzi, hogy a CIN ajánlatának reálértéke, amelyet a halasztott fizetéseket értékesítéskori értékükre diszkontálva számított ki, mindössze 4 %-kal marad el attól az értektől, amely akkor érvényesült volna, ha a teljes vételárat előzetesen fizették volna meg. A Bizottság úgy ítéli meg, ez a viszonylag csekély különbség valószínűleg nem érintette a felek hajlandóságát részvételi szándékuk kifejezésére. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Tirrenia üzletágának értéke (beleértve az új szerződést is) nem volt ismert, amikor a felek részvételi szándékukat kifejezték, így a halasztási lehetőség ismerete valószínűleg nem érintette volna a közbeszerzési eljárásban való részvétellel kapcsolatos akkori döntést. A Bizottság emellett rámutat arra, hogy a CIN kötelező érvényű ajánlata (ideértve a részleges halasztott fizetést is) ismertté vált az adatszobában, és az összes többi ajánlattevőt kifejezetten felkérték arra, hogy tegyenek jobb ajánlatot. Noha erre tizenhat nap állt nyitva, és függetlenül attól, hogy szintén lehetőségük volt halasztott fizetést foglalni ajánlatukba, egyetlen más ajánlattevő sem jelentkezett. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vételár (egy része) halasztott megfizetésének lehetősége nem tekinthető olyan tényezőnek, amely hátrányosan befolyásolta a közbeszerzési folyamat versenyen alapuló jellegét és átláthatóságát. |
| --- | --- |

(384)

A Bizottság végezetül megjegyezte a 2012. évi határozatban, hogy nem volt biztos, hogy minden potenciális ajánlattevő tisztában volt a közbeszerzési eljárás kezdetén azzal a lehetőséggel, hogy a vételár egy részének megfizetését több évre elhalaszthatják kamat nélkül. Ezt a lehetőséget a részvételi szándék kifejezésére való felhívás ugyan nem említette, de nem is zárta ki (135). A CIN ezen az alapon olyan ajánlatot tett, amely a vételár csaknem felének részletekben történő kifizetését tartalmazta. A Bizottság először is megjegyzi, hogy mivel a pályázat nyolcéves időtartamra szóló közszolgáltatási szerződést tartalmazott, a kifizetés egy részének a szerződés időtartamán belüli halasztása nem volt szokatlan. A koncessziós szerződések esetében általános, hogy a koncessziós díjakat részletekben fizetik meg a teljes összeg előzetes megfizetése helyett. A Bizottság emellett megjegyzi, hogy a CIN ajánlatának reálértéke, amelyet a halasztott fizetéseket értékesítéskori értékükre diszkontálva számított ki, mindössze 4 %-kal marad el attól az értektől, amely akkor érvényesült volna, ha a teljes vételárat előzetesen fizették volna meg. A Bizottság úgy ítéli meg, ez a viszonylag csekély különbség valószínűleg nem érintette a felek hajlandóságát részvételi szándékuk kifejezésére. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Tirrenia üzletágának értéke (beleértve az új szerződést is) nem volt ismert, amikor a felek részvételi szándékukat kifejezték, így a halasztási lehetőség ismerete valószínűleg nem érintette volna a közbeszerzési eljárásban való részvétellel kapcsolatos akkori döntést. A Bizottság emellett rámutat arra, hogy a CIN kötelező érvényű ajánlata (ideértve a részleges halasztott fizetést is) ismertté vált az adatszobában, és az összes többi ajánlattevőt kifejezetten felkérték arra, hogy tegyenek jobb ajánlatot. Noha erre tizenhat nap állt nyitva, és függetlenül attól, hogy szintén lehetőségük volt halasztott fizetést foglalni ajánlatukba, egyetlen más ajánlattevő sem jelentkezett. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vételár (egy része) halasztott megfizetésének lehetősége nem tekinthető olyan tényezőnek, amely hátrányosan befolyásolta a közbeszerzési folyamat versenyen alapuló jellegét és átláthatóságát.

135

| (385) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közbeszerzési eljárás összességében a versenyen alapult és átlátható volt. Különösen, a Tirrenia azon szándékát, hogy leválasztja a közszolgáltatási üzleti tevékenységet (azaz a Tirrenia üzletágat) és nyolcéves időtartamra új szerződést köt a nyertes ajánlattevővel, széles körben nyilvánosságra hozták úgy, hogy elérjék lehetőleg az összes ajánlattevőt az érintett regionális vagy nemzetközi piacon. A Bizottság emellett figyelembe veszi, hogy a potenciális ajánlattevők könnyen kifejezhették részvételi szándékukat, és nem kellett kötelezettséget vállalniuk semmire abban a szakaszban. Feltéve, hogy igazolják, teljesítik az egyetlen kiválasztási feltételt, e feleknek minden ahhoz szükséges információ és idő a rendelkezésére állt, hogy eldönthessék, kívánnak-e ajánlatot tenni a Tirrenia üzletágára, és amennyiben igen, milyen összegben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy azon kételyei, miszerint a közbeszerzési eljárás nem volt kellően átlátható a részvételi szándék kifejezésére való felhívás esetleges hiányosságai miatt, eloszlottak. |
| --- | --- |

(385)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közbeszerzési eljárás összességében a versenyen alapult és átlátható volt. Különösen, a Tirrenia azon szándékát, hogy leválasztja a közszolgáltatási üzleti tevékenységet (azaz a Tirrenia üzletágat) és nyolcéves időtartamra új szerződést köt a nyertes ajánlattevővel, széles körben nyilvánosságra hozták úgy, hogy elérjék lehetőleg az összes ajánlattevőt az érintett regionális vagy nemzetközi piacon. A Bizottság emellett figyelembe veszi, hogy a potenciális ajánlattevők könnyen kifejezhették részvételi szándékukat, és nem kellett kötelezettséget vállalniuk semmire abban a szakaszban. Feltéve, hogy igazolják, teljesítik az egyetlen kiválasztási feltételt, e feleknek minden ahhoz szükséges információ és idő a rendelkezésére állt, hogy eldönthessék, kívánnak-e ajánlatot tenni a Tirrenia üzletágára, és amennyiben igen, milyen összegben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy azon kételyei, miszerint a közbeszerzési eljárás nem volt kellően átlátható a részvételi szándék kifejezésére való felhívás esetleges hiányosságai miatt, eloszlottak.

A közbeszerzési eljárás megkülönböztetésmentes jellege és a legmagasabb ár mint feltétel

A közbeszerzési eljárás megkülönböztetésmentes jellege és a legmagasabb ár mint feltétel

| (386) | A támogatás fogalmáról szóló közlemény 92. pontja kiemeli, hogy az eljárás valamennyi szakaszában az ajánlattevőkkel szembeni megkülönböztetésmentes bánásmód, valamint az eljárást megelőzően meghatározott objektív kiválasztási és odaítélési feltételek elengedhetetlen feltételek annak biztosításához, hogy a létrejövő ügylet összhangban álljon a piaci feltételekkel. Az említett pont kifejti továbbá, hogy az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a szerződés-odaítélési szempontoknak lehetővé kell tenniük az ajánlatok objektív összehasonlítását és elbírálását. Végül, a támogatás fogalmáról szóló közlemény 95. pontja szerint, amikor közjogi szervek értékesítenek eszközöket, a vevő kiválasztásakor az egyetlen releváns feltétel a legmagasabb ár kell hogy legyen (136), a kért szerződéses kikötésekre is figyelemmel (például az eladó vásárlási garanciája). |
| --- | --- |

(386)

A támogatás fogalmáról szóló közlemény 92. pontja kiemeli, hogy az eljárás valamennyi szakaszában az ajánlattevőkkel szembeni megkülönböztetésmentes bánásmód, valamint az eljárást megelőzően meghatározott objektív kiválasztási és odaítélési feltételek elengedhetetlen feltételek annak biztosításához, hogy a létrejövő ügylet összhangban álljon a piaci feltételekkel. Az említett pont kifejti továbbá, hogy az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a szerződés-odaítélési szempontoknak lehetővé kell tenniük az ajánlatok objektív összehasonlítását és elbírálását. Végül, a támogatás fogalmáról szóló közlemény 95. pontja szerint, amikor közjogi szervek értékesítenek eszközöket, a vevő kiválasztásakor az egyetlen releváns feltétel a legmagasabb ár kell hogy legyen (136), a kért szerződéses kikötésekre is figyelemmel (például az eladó vásárlási garanciája).

136

| (387) | A fent jelzettek szerint (lásd a (380) preambulumbekezdést) a részvételi szándék kifejezésére való felhívás csak egyetlen kiválasztási feltételt említett: az ajánlatevőknek képesnek kell lenniük „a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságának biztosítására”. A részvételi szándékát kifejező 21 félből ötöt kizártak, mivel megállapították, hogy nem képesek e feltétel teljesítésére (lásd még a 34. lábjegyzetet). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyetlen alkalmazandó kiválasztási feltétel objektív volt, azt kellően egyértelművé tették minden, a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban érdekelt fél számára. |
| --- | --- |

(387)

A fent jelzettek szerint (lásd a (380) preambulumbekezdést) a részvételi szándék kifejezésére való felhívás csak egyetlen kiválasztási feltételt említett: az ajánlatevőknek képesnek kell lenniük „a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságának biztosítására”. A részvételi szándékát kifejező 21 félből ötöt kizártak, mivel megállapították, hogy nem képesek e feltétel teljesítésére (lásd még a 34. lábjegyzetet). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyetlen alkalmazandó kiválasztási feltétel objektív volt, azt kellően egyértelművé tették minden, a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban érdekelt fél számára.

a tengeri szállítási szolgáltatás folyamatosságának biztosítására

| (388) | A tizenhat érdeklődő ajánlattevőt, amelyek megfeleltek a kiválasztási feltételnek, ezután meghívták az átvilágítási szakaszba, viszont közülük öten jelezték, hogy a továbbiakban nem kívánnak részt venni az eljárásban. A négy hónapig tartó átvilágítási szakaszban a fennmaradó tizenegy fél hozzáférést kapott az összes releváns információt tartalmazó adatszobához (lásd a (72) preambulumbekezdést), ami lehetővé tette számukra az értékesítésre kínált üzletág és az új szerződéstervezet értékelését. Így tehát minden ajánlattevő ugyanolyan tájékoztatásban és végig egyenlő bánásmódban részesült. |
| --- | --- |

(388)

A tizenhat érdeklődő ajánlattevőt, amelyek megfeleltek a kiválasztási feltételnek, ezután meghívták az átvilágítási szakaszba, viszont közülük öten jelezték, hogy a továbbiakban nem kívánnak részt venni az eljárásban. A négy hónapig tartó átvilágítási szakaszban a fennmaradó tizenegy fél hozzáférést kapott az összes releváns információt tartalmazó adatszobához (lásd a (72) preambulumbekezdést), ami lehetővé tette számukra az értékesítésre kínált üzletág és az új szerződéstervezet értékelését. Így tehát minden ajánlattevő ugyanolyan tájékoztatásban és végig egyenlő bánásmódban részesült.

| (389) | 2011. február 2-án a rendkívüli biztos a fennmaradó tizenegy érdeklődő ajánlattevő részére levelet küldött, amelyben részletezte az ajánlattétellel kapcsolatos eljárást és követelményeket. Konkrétabban, a levél világosan megállapította az értékesítés feltételeit: üzleti tervet kell készíteni a szerződéstervezetben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek ellátására, és megfelelő garanciákat kell biztosítani, amelyek igazolják az ajánlattevő pénzügyi stabilitását. Olaszország megerősítette, hogy ha egynél több alkalmas ajánlat érkezik be, az egyetlen odaítélési feltétel a legmagasabb ár. A Bizottság megjegyzi, hogy valóban, 2011. április 29-én a rendkívüli biztos jobb ajánlatot kért a többi érdekelt féltől, kifejezetten azzal a céllal, hogy a lehető legjobb pénzügyi hozamot érje el az értékesítéssel. |
| --- | --- |

(389)

2011. február 2-án a rendkívüli biztos a fennmaradó tizenegy érdeklődő ajánlattevő részére levelet küldött, amelyben részletezte az ajánlattétellel kapcsolatos eljárást és követelményeket. Konkrétabban, a levél világosan megállapította az értékesítés feltételeit: üzleti tervet kell készíteni a szerződéstervezetben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek ellátására, és megfelelő garanciákat kell biztosítani, amelyek igazolják az ajánlattevő pénzügyi stabilitását. Olaszország megerősítette, hogy ha egynél több alkalmas ajánlat érkezik be, az egyetlen odaítélési feltétel a legmagasabb ár. A Bizottság megjegyzi, hogy valóban, 2011. április 29-én a rendkívüli biztos jobb ajánlatot kért a többi érdekelt féltől, kifejezetten azzal a céllal, hogy a lehető legjobb pénzügyi hozamot érje el az értékesítéssel.

| (390) | A Bizottság 2011. évi határozatban megfogalmazott azon kételyei tehát, miszerint a 134/2008. sz. rendelet lehetővé teszi, hogy a szerződést más kritériumok alapján ítéljék oda, eloszlottak. A közbeszerzési eljárás különböző lépései során minden felet helytállóan és egyenlő mértékben tájékoztattak, ami lehetővé tette számukra, hogy az eljárás és a követelmények teljes ismeretében tegyenek ajánlatot. A Bizottság úgy ítéli meg emellett, hogy az odaítélési feltétel alapján objektíven össze lehet vetni és értékelni a benyújtott ajánlatokat. |
| --- | --- |

(390)

A Bizottság 2011. évi határozatban megfogalmazott azon kételyei tehát, miszerint a 134/2008. sz. rendelet lehetővé teszi, hogy a szerződést más kritériumok alapján ítéljék oda, eloszlottak. A közbeszerzési eljárás különböző lépései során minden felet helytállóan és egyenlő mértékben tájékoztattak, ami lehetővé tette számukra, hogy az eljárás és a követelmények teljes ismeretében tegyenek ajánlatot. A Bizottság úgy ítéli meg emellett, hogy az odaítélési feltétel alapján objektíven össze lehet vetni és értékelni a benyújtott ajánlatokat.

A vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetése

A vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetése

| (391) | A Bizottság megjegyezte a 2012. évi határozatban, hogy a CIN által kínált vételár tényleges értéke (137) az illetékes minisztérium által kijelölt szakértő meghatározása szerinti piaci érték alatt volt. Ugyanakkor, a Bíróság a Land Burgenland ügyben hozott ítéletben kimondta, hogy ha valamely állami hatóság a tulajdonában lévő vállalkozást nyílt, átlátható és feltételekhez nem kötött pályázati eljárás útján értékesíti, vélelmezhető, hogy a piaci ár megfelel a legmagasabb (kötelező és hihető) árajánlatnak, és kizárólag az árat veszik figyelembe, nincs szükség a piaci ár vizsgálata céljából olyan egyéb eszközök igénybevételére, mint például a független szakértői vélemények (138). Emellett a jogellenes feltételek folytán szabálytalan pályázati eljárás keretében benyújtott legmagasabb árajánlat ugyanakkor megfelelhet a piaci árnak, amennyiben az ajánlati felhívás feltételeinek hiányosságai nem befolyásolták ezen ajánlat összegét akként, hogy annak csökkenését eredményezték volna (139). |
| --- | --- |

(391)

A Bizottság megjegyezte a 2012. évi határozatban, hogy a CIN által kínált vételár tényleges értéke (137) az illetékes minisztérium által kijelölt szakértő meghatározása szerinti piaci érték alatt volt. Ugyanakkor, a Bíróság a Land Burgenland ügyben hozott ítéletben kimondta, hogy ha valamely állami hatóság a tulajdonában lévő vállalkozást nyílt, átlátható és feltételekhez nem kötött pályázati eljárás útján értékesíti, vélelmezhető, hogy a piaci ár megfelel a legmagasabb (kötelező és hihető) árajánlatnak, és kizárólag az árat veszik figyelembe, nincs szükség a piaci ár vizsgálata céljából olyan egyéb eszközök igénybevételére, mint például a független szakértői vélemények (138). Emellett a jogellenes feltételek folytán szabálytalan pályázati eljárás keretében benyújtott legmagasabb árajánlat ugyanakkor megfelelhet a piaci árnak, amennyiben az ajánlati felhívás feltételeinek hiányosságai nem befolyásolták ezen ajánlat összegét akként, hogy annak csökkenését eredményezték volna (139).

137

Land Burgenland

138

139

| (392) | A Bizottság megjegyzi, hogy mivel a jelen ügyben a CIN által fizetett ár nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás eredménye, vélelmezhető, hogy egyenértékű a piaci árral. Ezért tehát nem szükséges ezt az árat az Olaszország, illetve a Bizottság által kijelölt független szakértők megállapítása szerinti értékekkel összevetni. A Bizottság emellett egyetért Olaszországgal (lásd a (176) preambulumbekezdést), hogy a független szakértőknek szükségképpen bizonyos feltevéseket kellett alapul venniük, így az eredményként adódó értékmegállapításokat mindenképpen körültekintően kell értelmezni. Végezetül, amint a CIN is megjegyezte (lásd a (236) preambulumbekezdést), a Tirrenia üzletág legalább egy potenciális ajánlattevője jelezte, hogy az Olaszország által kijelölt független szakértő szerinti ár túl magas. Noha ez a bizonyíték anekdotaszerű, megerősíti, hogy a szakértői értékmegállapítások nem mindig a piaci szereplők által egy pályázatban meghatározott piaci értéket tükrözik. |
| --- | --- |

(392)

A Bizottság megjegyzi, hogy mivel a jelen ügyben a CIN által fizetett ár nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás eredménye, vélelmezhető, hogy egyenértékű a piaci árral. Ezért tehát nem szükséges ezt az árat az Olaszország, illetve a Bizottság által kijelölt független szakértők megállapítása szerinti értékekkel összevetni. A Bizottság emellett egyetért Olaszországgal (lásd a (176) preambulumbekezdést), hogy a független szakértőknek szükségképpen bizonyos feltevéseket kellett alapul venniük, így az eredményként adódó értékmegállapításokat mindenképpen körültekintően kell értelmezni. Végezetül, amint a CIN is megjegyezte (lásd a (236) preambulumbekezdést), a Tirrenia üzletág legalább egy potenciális ajánlattevője jelezte, hogy az Olaszország által kijelölt független szakértő szerinti ár túl magas. Noha ez a bizonyíték anekdotaszerű, megerősíti, hogy a szakértői értékmegállapítások nem mindig a piaci szereplők által egy pályázatban meghatározott piaci értéket tükrözik.

| (393) | A teljesség igényével a Bizottság rámutat arra, hogy a halaszott fizetés mögött gazdasági logika is húzódik. Amint arra a CIN is rámutat (lásd a (240) preambulumbekezdést), a halasztott fizetés összhangban van az értékesítés tárgyának jellegével, nevezetesen olyan üzletágról van szó, amelynek tényleges értéke (amelyet a Banca Profilo állapított meg, lásd az 2.3.3.4. szakaszt és a (240) preambulumbekezdést) az új szerződésben foglalt kompenzációs összegek nyolc éven át történő tényleges kifizetésétől függ. A (vételár egy részét érintő) halasztott fizetést tehát a megpályáztatott eszközök (különösen a közszolgáltatási szerződés és a kapcsolódó kompenzáció) jellegéből eredő logikai következménynek is lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(393)

A teljesség igényével a Bizottság rámutat arra, hogy a halaszott fizetés mögött gazdasági logika is húzódik. Amint arra a CIN is rámutat (lásd a (240) preambulumbekezdést), a halasztott fizetés összhangban van az értékesítés tárgyának jellegével, nevezetesen olyan üzletágról van szó, amelynek tényleges értéke (amelyet a Banca Profilo állapított meg, lásd az 2.3.3.4. szakaszt és a (240) preambulumbekezdést) az új szerződésben foglalt kompenzációs összegek nyolc éven át történő tényleges kifizetésétől függ. A (vételár egy részét érintő) halasztott fizetést tehát a megpályáztatott eszközök (különösen a közszolgáltatási szerződés és a kapcsolódó kompenzáció) jellegéből eredő logikai következménynek is lehet tekinteni.

| (394) | A Bizottság megállapítja a fentiek alapján, hogy a vételár egy részének halasztott megfizetésével kapcsolatos kételyei eloszlottak. |
| --- | --- |

(394)

A Bizottság megállapítja a fentiek alapján, hogy a vételár egy részének halasztott megfizetésével kapcsolatos kételyei eloszlottak.

Annak garantálása, hogy a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást nyújtják

Annak garantálása, hogy a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást nyújtják

| (395) | Ebben az ügyben az új szerződést a Tirrenia üzletágával csomagban és bizonyos, a munkaerő szintjére vonatkozó feltételek mellett kínálták értékesítésre, és nem csak az új szerződést magát. A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot fogadta el, hogy amennyiben az ajánlattevők már kellően ellátottak hajókkal és legénységgel, kisebb lett volna a költségük, ha nem lettek volna kötelesek átvenni a Tirrenia befektetett eszközeit és munkavállalóit. A Bizottságnak tehát az volt az előzetes álláspontja, hogy ha úgy írják ki a közbeszerzési eljárást, hogy az új szerződés mellé nem társul a Tirrenia közszolgáltatás ellátásához szükséges hajói és legénysége átvételének kötelezettsége, a közösségnél kisebb költség keletkezett volna. |
| --- | --- |

(395)

Ebben az ügyben az új szerződést a Tirrenia üzletágával csomagban és bizonyos, a munkaerő szintjére vonatkozó feltételek mellett kínálták értékesítésre, és nem csak az új szerződést magát. A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot fogadta el, hogy amennyiben az ajánlattevők már kellően ellátottak hajókkal és legénységgel, kisebb lett volna a költségük, ha nem lettek volna kötelesek átvenni a Tirrenia befektetett eszközeit és munkavállalóit. A Bizottságnak tehát az volt az előzetes álláspontja, hogy ha úgy írják ki a közbeszerzési eljárást, hogy az új szerződés mellé nem társul a Tirrenia közszolgáltatás ellátásához szükséges hajói és legénysége átvételének kötelezettsége, a közösségnél kisebb költség keletkezett volna.

| (396) | Mivel a Tirrenia rendkívüli igazgatás alatt álló nagyvállalat volt, az általános nemzeti jog (140) előírta a felvásárlója számára, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához szükséges ugyanazt a személyzeti szintet tartsa fenn, mint amelyet a Tirrenia üzleti tervei két évre előirányoztak. Ilyen körülmények között, az üzletág átruházására irányuló szerződés előírja a CIN számára, hogy munkát kínáljon (új szerződések alapján) a Tirrenia korábbi munkavállalóinak, és hogy két évig tartózkodjon az elbocsátásoktól (141). A Bizottság először is megjegyzi, hogy ez a követelmény jogszabályi kötelezettségen alapul, amelyet az olasz hatóságok nem hagyhattak figyelmen kívül az üzletág átruházásának előkészítésekor, és hogy ez a kötelezettség időben korlátozott, azaz csak két évre szól. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Tirrenia üzletága az új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek alapján fogja folytatni a közszolgáltatás ellátását. Ebben az értelemben Olaszország azt állította, hogy a CIN csak a közszolgáltatás folyamatos ellátásához szükséges legénységet és adminisztrációs személyzetet venné át. Olaszország emellett azzal érvelt, hogy a CIN-nek tiszteletben kell tartania ezt a minimális munkaerőszintet, függetlenül a munkaerőre vonatkozó bármilyen feltételtől. Tekintettel arra, hogy a foglalkoztatási költségeket az új szerződés szerint a CIN-nek fizetendő kompenzáció fedezni fogja, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a munkaerőszint fenntartása a gyakorlatban nem jelent terhet a CIN számára. Ezért az a kötelezettség valószínűleg nem nyomta le az üzletág eladási árát, és ily módon nem juttathatta előnyhöz a CIN-t. Emellett ez a megoldás előnyös volt a Tirrenia (és ilyenformán tulajdonosa, Olaszország) számára is, mivel nem kellett a CIN által újra felvett személyzet utáni végkielégítést megfizetnie. A Bizottság megjegyzi, hogy az Ecorys a Tirrenia teljes személyzetére vonatkozó összes végkielégítési költséget legalább 35 millió EUR-ra becsülte. |
| --- | --- |

(396)

Mivel a Tirrenia rendkívüli igazgatás alatt álló nagyvállalat volt, az általános nemzeti jog (140) előírta a felvásárlója számára, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához szükséges ugyanazt a személyzeti szintet tartsa fenn, mint amelyet a Tirrenia üzleti tervei két évre előirányoztak. Ilyen körülmények között, az üzletág átruházására irányuló szerződés előírja a CIN számára, hogy munkát kínáljon (új szerződések alapján) a Tirrenia korábbi munkavállalóinak, és hogy két évig tartózkodjon az elbocsátásoktól (141). A Bizottság először is megjegyzi, hogy ez a követelmény jogszabályi kötelezettségen alapul, amelyet az olasz hatóságok nem hagyhattak figyelmen kívül az üzletág átruházásának előkészítésekor, és hogy ez a kötelezettség időben korlátozott, azaz csak két évre szól. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Tirrenia üzletága az új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek alapján fogja folytatni a közszolgáltatás ellátását. Ebben az értelemben Olaszország azt állította, hogy a CIN csak a közszolgáltatás folyamatos ellátásához szükséges legénységet és adminisztrációs személyzetet venné át. Olaszország emellett azzal érvelt, hogy a CIN-nek tiszteletben kell tartania ezt a minimális munkaerőszintet, függetlenül a munkaerőre vonatkozó bármilyen feltételtől. Tekintettel arra, hogy a foglalkoztatási költségeket az új szerződés szerint a CIN-nek fizetendő kompenzáció fedezni fogja, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a munkaerőszint fenntartása a gyakorlatban nem jelent terhet a CIN számára. Ezért az a kötelezettség valószínűleg nem nyomta le az üzletág eladási árát, és ily módon nem juttathatta előnyhöz a CIN-t. Emellett ez a megoldás előnyös volt a Tirrenia (és ilyenformán tulajdonosa, Olaszország) számára is, mivel nem kellett a CIN által újra felvett személyzet utáni végkielégítést megfizetnie. A Bizottság megjegyzi, hogy az Ecorys a Tirrenia teljes személyzetére vonatkozó összes végkielégítési költséget legalább 35 millió EUR-ra becsülte.

140

141

| (397) | Azzal, hogy összekapcsolták a Tirrenia eszközeit az új közszolgáltatási szerződéssel (142), a felvásárlóra automatikusan vonatkozik a közszolgáltatás folyamatosságának garantálására vonatkozó követelmény, és kikötési elsőbbséget kap. A Bizottság először is megjegyzi, hogy csak a közszolgáltatási kötelezettség ellátáshoz szükséges eszközöket értékesítik csomagban a közszolgáltatási szerződéssel. A többi eszközt (például ingatlan, hat hajó, műtárgygyűjtemény) külön pályázati eljárásban értékesítik. Másodszor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Tirrenia üzletága eszközeinek az új közszolgáltatási szerződéssel való összekapcsolása nem eredményez alacsonyabb árat, mintha az eszközöket és ezt a szerződést külön értékesítenék, a következő okokból:






  — | A fentiek szerint (lásd a (164) preambulumbekezdést), a Tirrenia rendkívüli biztosa külön pályázati eljárást szervezett azon hat hajó eladása tekintetében, amelyek csak a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá nem tartozó útvonalakon üzemeltek. E hat hajóból csak egyet lehetett eladni olyan ajánlattevőnek, amely továbbra is hajózási célokra kívánta használni azt. A többi öt hajót csak bontási célra lehetett értékesíteni. Továbbá 2011 márciusában azok a hajózási ügynökök (143), amelyeket felkértek a Tirrenia hajói értékének meghatározására, rámutattak arra, hogy a gazdasági válság hatása jelentős volt, és az a hajók alacsonyabb értékében és a piacon a hajók túlkínálatában is visszaköszönt. Ezért nem tűnik valószínűnek, hogy a Tirrenia mind a 18 fennmaradó hajóját hajózási célokra lehetett volna értékesíteni (azaz a hulladékértéknél magasabb áron). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e hajók és az új közszolgáltatási szerződés összekapcsolása révén magasabb ár volt elérhető (144) a Tirrenia hajóiért, mivel a hajók közszolgáltatási útvonalakon történő üzemeltetéséért cserébe a felvásárló nyolc évig közszolgáltatásért járó kompenzációban részesül. |
| --- | --- | --- |

(397)

Azzal, hogy összekapcsolták a Tirrenia eszközeit az új közszolgáltatási szerződéssel (142), a felvásárlóra automatikusan vonatkozik a közszolgáltatás folyamatosságának garantálására vonatkozó követelmény, és kikötési elsőbbséget kap. A Bizottság először is megjegyzi, hogy csak a közszolgáltatási kötelezettség ellátáshoz szükséges eszközöket értékesítik csomagban a közszolgáltatási szerződéssel. A többi eszközt (például ingatlan, hat hajó, műtárgygyűjtemény) külön pályázati eljárásban értékesítik. Másodszor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Tirrenia üzletága eszközeinek az új közszolgáltatási szerződéssel való összekapcsolása nem eredményez alacsonyabb árat, mintha az eszközöket és ezt a szerződést külön értékesítenék, a következő okokból:

142

—

A fentiek szerint (lásd a (164) preambulumbekezdést), a Tirrenia rendkívüli biztosa külön pályázati eljárást szervezett azon hat hajó eladása tekintetében, amelyek csak a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá nem tartozó útvonalakon üzemeltek. E hat hajóból csak egyet lehetett eladni olyan ajánlattevőnek, amely továbbra is hajózási célokra kívánta használni azt. A többi öt hajót csak bontási célra lehetett értékesíteni. Továbbá 2011 márciusában azok a hajózási ügynökök (143), amelyeket felkértek a Tirrenia hajói értékének meghatározására, rámutattak arra, hogy a gazdasági válság hatása jelentős volt, és az a hajók alacsonyabb értékében és a piacon a hajók túlkínálatában is visszaköszönt. Ezért nem tűnik valószínűnek, hogy a Tirrenia mind a 18 fennmaradó hajóját hajózási célokra lehetett volna értékesíteni (azaz a hulladékértéknél magasabb áron). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e hajók és az új közszolgáltatási szerződés összekapcsolása révén magasabb ár volt elérhető (144) a Tirrenia hajóiért, mivel a hajók közszolgáltatási útvonalakon történő üzemeltetéséért cserébe a felvásárló nyolc évig közszolgáltatásért járó kompenzációban részesül.

143

144

| — | A 2012. évi határozatban a Bizottság felvetette annak lehetőségét, hogy az ajánlattevők már esetleg kellően fel vannak szerelve elegendő számú hajóval és létszámú legénységgel, ezért előnyben részesítették volna azt a lehetőséget, hogy nem kell felvásárolniuk a Tirrenia hajóit és felvenni a munkavállalóit. A Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy amikor a CIN elkezdte kötelezettségeit teljesíteni az új szerződés szerint, teljes munkaereje 1 239 főből állt, továbbá 18 hajója volt (a Tirrenia általa felvásárolt üzletágának részeként). A Bizottság valószínűtlennek ítéli, hogy a potenciális ajánlattevők ilyen jelentős erőforrásokkal rendelkeztek volna, amelyet azonnal (át) tudtak volna telepíteni az új szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához. Ez annál is inkább így van, mivel az új szerződés konkrét követelményeket fogalmaz meg (például kapacitás) a különböző közszolgáltatási útvonalakon használandó hajók tekintetében. Bármely piaci szereplő, amely rendelkezett az előírt erőforrásokkal, inkább más útvonalakon alkalmazta volna őket, és az új szerződéssel összhangban történő áttelepítésük szükségképpen azzal járt volna, hogy a korábbi használatukból származó bevétel kiesik. E tekintetben a Bizottság rámutat arra, hogy mind a Grimaldi, mind a GNV részt vett a közbeszerzési eljárásban, és egyik vállalat sem érvelt azzal a Bizottság előtt, hogy nem kívánták megszerezni a Tirrenia hajóit. |
| --- | --- |

—

A 2012. évi határozatban a Bizottság felvetette annak lehetőségét, hogy az ajánlattevők már esetleg kellően fel vannak szerelve elegendő számú hajóval és létszámú legénységgel, ezért előnyben részesítették volna azt a lehetőséget, hogy nem kell felvásárolniuk a Tirrenia hajóit és felvenni a munkavállalóit. A Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy amikor a CIN elkezdte kötelezettségeit teljesíteni az új szerződés szerint, teljes munkaereje 1 239 főből állt, továbbá 18 hajója volt (a Tirrenia általa felvásárolt üzletágának részeként). A Bizottság valószínűtlennek ítéli, hogy a potenciális ajánlattevők ilyen jelentős erőforrásokkal rendelkeztek volna, amelyet azonnal (át) tudtak volna telepíteni az új szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához. Ez annál is inkább így van, mivel az új szerződés konkrét követelményeket fogalmaz meg (például kapacitás) a különböző közszolgáltatási útvonalakon használandó hajók tekintetében. Bármely piaci szereplő, amely rendelkezett az előírt erőforrásokkal, inkább más útvonalakon alkalmazta volna őket, és az új szerződéssel összhangban történő áttelepítésük szükségképpen azzal járt volna, hogy a korábbi használatukból származó bevétel kiesik. E tekintetben a Bizottság rámutat arra, hogy mind a Grimaldi, mind a GNV részt vett a közbeszerzési eljárásban, és egyik vállalat sem érvelt azzal a Bizottság előtt, hogy nem kívánták megszerezni a Tirrenia hajóit.

| (398) | Annak ellenőrzése érdekében, hogy az új szerződés és a Tirrenia üzletágának, valamint a munkaerőre vonatkozó feltételnek az összekapcsolása nem jelent terhet a CIN számára, a Bizottság a hivatalos vizsgálat keretében megrendelt egy tanulmányt egy független szakértőtől (Ecorys). Az Ecoryst felkérték arra (lásd a (96) és azt követő preambulumbekezdéseket), hogy állapítsa meg a Tirrenia üzletágának az értékét a kapcsolódó feltételek nélkül. Az Ecorys megállapította, hogy ha a Tirrenia üzletágát feltételekhez nem kötötten értékesítették volna, és különösen a közszolgáltatás ellátására irányuló új közszolgáltatási szerződéssel (így tehát az említett közszolgáltatás folyamatosságának biztosítására irányuló kötelezettséggel) nem egy csomagban, a vállalatot felszámolási értékén értékesítették volna, azaz 303,5 millió EUR-ért. Az Ecorys ezt a következtetést arra a feltevésre alapozta, hogy a Tirrenia üzletága nem tudna jövedelmezően tovább üzemelni a közszolgáltatásért járó kompenzáció hiányában. Az Ecorys megjegyezte, hogy ez a felszámolási érték alacsonyabb, mint a pályázat eredményeként elért érték, és jelezte, hogy egy piacgazdasági szereplő számára az azonnali felszámolás (lényegében a hajók értékesítése) nem lenne életképes alternatíva. Emellett az Ecorys összehasonlította a Tirrenia üzletágának személyzeti politikáját több hasonló kompvállalatéval, és azt állapította meg, hogy a Tirrenia személyi állománya és személyzetiköltség-struktúrája nem tér el e hasonló vállalatokétól a munkaerőköltségek összbevételből való részesedése és a munkaerőköltség/személyzet arány tekintetében. Az elemzés azt mutatta, hogy nincs jelentős különbség a Tirrenia üzletága és a hasonló vállalatok között, amely létszámfeleslegre vagy túlzott munkaerőköltségekre mutatna. Egy lehetséges vevő tehát csekély mozgástérrel rendelkezett volna a munkaerő egy részének elbocsátása vagy leváltása tekintetében. Ennek alapján az Ecorys azt állapította meg, hogy semmi nem igazolja, hogy a munkaerővel kapcsolatos feltételek jelentős hatást gyakoroltak a Tirrenia üzletágának értékére. A Bizottság tehát megállapítja, hogy az új szerződés és a Tirrenia üzletágának összekapcsolása, valamint a munkaerővel kapcsolatos feltétel nem nyomhatta le az üzletág eladási árát, és nem is juttathatta oly módon előnyhöz a CIN-t. |
| --- | --- |

(398)

Annak ellenőrzése érdekében, hogy az új szerződés és a Tirrenia üzletágának, valamint a munkaerőre vonatkozó feltételnek az összekapcsolása nem jelent terhet a CIN számára, a Bizottság a hivatalos vizsgálat keretében megrendelt egy tanulmányt egy független szakértőtől (Ecorys). Az Ecoryst felkérték arra (lásd a (96) és azt követő preambulumbekezdéseket), hogy állapítsa meg a Tirrenia üzletágának az értékét a kapcsolódó feltételek nélkül. Az Ecorys megállapította, hogy ha a Tirrenia üzletágát feltételekhez nem kötötten értékesítették volna, és különösen a közszolgáltatás ellátására irányuló új közszolgáltatási szerződéssel (így tehát az említett közszolgáltatás folyamatosságának biztosítására irányuló kötelezettséggel) nem egy csomagban, a vállalatot felszámolási értékén értékesítették volna, azaz 303,5 millió EUR-ért. Az Ecorys ezt a következtetést arra a feltevésre alapozta, hogy a Tirrenia üzletága nem tudna jövedelmezően tovább üzemelni a közszolgáltatásért járó kompenzáció hiányában. Az Ecorys megjegyezte, hogy ez a felszámolási érték alacsonyabb, mint a pályázat eredményeként elért érték, és jelezte, hogy egy piacgazdasági szereplő számára az azonnali felszámolás (lényegében a hajók értékesítése) nem lenne életképes alternatíva. Emellett az Ecorys összehasonlította a Tirrenia üzletágának személyzeti politikáját több hasonló kompvállalatéval, és azt állapította meg, hogy a Tirrenia személyi állománya és személyzetiköltség-struktúrája nem tér el e hasonló vállalatokétól a munkaerőköltségek összbevételből való részesedése és a munkaerőköltség/személyzet arány tekintetében. Az elemzés azt mutatta, hogy nincs jelentős különbség a Tirrenia üzletága és a hasonló vállalatok között, amely létszámfeleslegre vagy túlzott munkaerőköltségekre mutatna. Egy lehetséges vevő tehát csekély mozgástérrel rendelkezett volna a munkaerő egy részének elbocsátása vagy leváltása tekintetében. Ennek alapján az Ecorys azt állapította meg, hogy semmi nem igazolja, hogy a munkaerővel kapcsolatos feltételek jelentős hatást gyakoroltak a Tirrenia üzletágának értékére. A Bizottság tehát megállapítja, hogy az új szerződés és a Tirrenia üzletágának összekapcsolása, valamint a munkaerővel kapcsolatos feltétel nem nyomhatta le az üzletág eladási árát, és nem is juttathatta oly módon előnyhöz a CIN-t.

| (399) | Összefoglalva, a foglalkoztatási szint fenntartásával kapcsolatos feltételt az általános nemzeti jog írja elő, és nem az eladó. Emellett e feltétel nem terhes a Tirrenia üzletágának felvásárlója számára, amint azt a Bizottság független szakértője, az Ecorys is megerősített. A közszolgáltatás folyamatosságának biztosításából álló feltétel, amely az eszközök és a közszolgáltatási kötelezettség összekapcsolásának közvetlen következménye, nem tekinthető árcsökkentő tényezőnek. Ezzel szemben, a fenti érvek alapján az eszközök különálló értékesítése alacsonyabb árat eredményezett volna (amit az Ecorys is megerősít). Emellett elég valószínűtlen, hogy lett volna a közszolgáltatási szerződés megszerzésében érdekelt potenciális ajánlattevő, amely nem kívánta volna átvenni az eszközöket, tekintettel a közszolgáltatás ellátásához szükséges nagy számú hajóra és legénységre. A Bizottság tehát megállapítja, hogy bármilyen piacgazdasági eladó úgy döntött volna, hogy a Tirrenia üzletágának eszközeit az új közbeszerzési szerződéssel csomagban értékesíti, hogy a legmagasabb árat elérje. A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy Olaszország nem szabott olyan feltételeket, amelyek valószínűleg lenyomták az árat, vagy amelyeket egy magáneladó nem írt volna elő. A Bizottság ebből levonja a következtetést, hogy az a kételye, miszerint az új szerződés Tirrenia üzletágával és a munkaerővel kapcsolatos feltétellel együtt történő megpályáztatása nem a legkevesebb költséget eredményezte a közösség számára, eloszlott. |
| --- | --- |

(399)

Összefoglalva, a foglalkoztatási szint fenntartásával kapcsolatos feltételt az általános nemzeti jog írja elő, és nem az eladó. Emellett e feltétel nem terhes a Tirrenia üzletágának felvásárlója számára, amint azt a Bizottság független szakértője, az Ecorys is megerősített. A közszolgáltatás folyamatosságának biztosításából álló feltétel, amely az eszközök és a közszolgáltatási kötelezettség összekapcsolásának közvetlen következménye, nem tekinthető árcsökkentő tényezőnek. Ezzel szemben, a fenti érvek alapján az eszközök különálló értékesítése alacsonyabb árat eredményezett volna (amit az Ecorys is megerősít). Emellett elég valószínűtlen, hogy lett volna a közszolgáltatási szerződés megszerzésében érdekelt potenciális ajánlattevő, amely nem kívánta volna átvenni az eszközöket, tekintettel a közszolgáltatás ellátásához szükséges nagy számú hajóra és legénységre. A Bizottság tehát megállapítja, hogy bármilyen piacgazdasági eladó úgy döntött volna, hogy a Tirrenia üzletágának eszközeit az új közbeszerzési szerződéssel csomagban értékesíti, hogy a legmagasabb árat elérje. A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy Olaszország nem szabott olyan feltételeket, amelyek valószínűleg lenyomták az árat, vagy amelyeket egy magáneladó nem írt volna elő. A Bizottság ebből levonja a következtetést, hogy az a kételye, miszerint az új szerződés Tirrenia üzletágával és a munkaerővel kapcsolatos feltétellel együtt történő megpályáztatása nem a legkevesebb költséget eredményezte a közösség számára, eloszlott.

Erőteljes biztosítékok az eljárás kialakításában, ha csak egy ajánlatot nyújtanak be

Erőteljes biztosítékok az eljárás kialakításában, ha csak egy ajánlatot nyújtanak be

| (400) | A fent leírt értékelés alapján (lásd a (375)–(399) preambulumbekezdést), a Bizottság megállapítja, hogy a közbeszerzési eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes volt a közbeszerzési szabályokkal összhangban. Ugyanakkor, az ÁGÉSZ-közlemény 68. pontja megjegyzi, hogy „az olyan eljárások esetében, amelyeknél csupán egy ajánlat érkezik be, az ajánlattételt nem lehet elégségesnek tekinteni annak biztosításához, hogy az eljárás a legalacsonyabb költséggel járjon a közösség számára”. |
| --- | --- |

(400)

A fent leírt értékelés alapján (lásd a (375)–(399) preambulumbekezdést), a Bizottság megállapítja, hogy a közbeszerzési eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes volt a közbeszerzési szabályokkal összhangban. Ugyanakkor, az ÁGÉSZ-közlemény 68. pontja megjegyzi, hogy „az olyan eljárások esetében, amelyeknél csupán egy ajánlat érkezik be, az ajánlattételt nem lehet elégségesnek tekinteni annak biztosításához, hogy az eljárás a legalacsonyabb költséggel járjon a közösség számára”.

az olyan eljárások esetében, amelyeknél csupán egy ajánlat érkezik be, az ajánlattételt nem lehet elégségesnek tekinteni annak biztosításához, hogy az eljárás a legalacsonyabb költséggel járjon a közösség számára

| (401) | Ennek megfelelően, tekintettel arra, hogy csak a CIN nyújtott be ajánlatot a Tirrenia üzletágára (és az új szerződésre) irányuló közbeszerzési eljárásban, ezen eljárás általában nem elegendő a nyertesnél jelentkező előny hiányának garantálásához. |
| --- | --- |

(401)

Ennek megfelelően, tekintettel arra, hogy csak a CIN nyújtott be ajánlatot a Tirrenia üzletágára (és az új szerződésre) irányuló közbeszerzési eljárásban, ezen eljárás általában nem elegendő a nyertesnél jelentkező előny hiányának garantálásához.

| (402) | A Bizottság ugyanakkor árnyalta az ÁGÉSZ-közlemény 68. pontjában kimondott álláspontját az ÁGÉSZ-útmutatóban (145), és kifejtette, hogy „ez [...] nem jelenti azt, hogy nem fordulhatnak elő olyan esetek, amelyekben különösen erős garanciáknak köszönhetően az eljárás kialakítása során egy olyan eljárás is elégséges lehet ahhoz, hogy a szolgáltatást a közösség számára legalacsonyabb költségen nyújtsák, amelynél csupán egy ajánlat érkezik be”. |
| --- | --- |

(402)

A Bizottság ugyanakkor árnyalta az ÁGÉSZ-közlemény 68. pontjában kimondott álláspontját az ÁGÉSZ-útmutatóban (145), és kifejtette, hogy „ez [...] nem jelenti azt, hogy nem fordulhatnak elő olyan esetek, amelyekben különösen erős garanciáknak köszönhetően az eljárás kialakítása során egy olyan eljárás is elégséges lehet ahhoz, hogy a szolgáltatást a közösség számára legalacsonyabb költségen nyújtsák, amelynél csupán egy ajánlat érkezik be”.

145

ez [...] nem jelenti azt, hogy nem fordulhatnak elő olyan esetek, amelyekben különösen erős garanciáknak köszönhetően az eljárás kialakítása során egy olyan eljárás is elégséges lehet ahhoz, hogy a szolgáltatást a közösség számára legalacsonyabb költségen nyújtsák, amelynél csupán egy ajánlat érkezik be

| (403) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált esetben vannak ilyen biztosítékok. Közelebbről:






  — | A közbeszerzési eljárást úgy szervezték meg, hogy maximalizálják a potenciális ajánlattevők érdeklődését. Emellett a potenciális ajánlattevőknek nem kellett terhes eljárásokon keresztülmenniük, és nem merültek volna fel jelentős költségeik a részvételi szándékuk kifejezésével összefüggésben. Ennek eredményeként nem kevesebb, mint 21 részvételi szándék érkezett be olasz, európai és nem európai gazdálkodó egységektől, közülük 16-ot hívtak meg az átvilágítási szakaszba (lásd a (387) preambulumbekezdést). |
| --- | --- | --- |

(403)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált esetben vannak ilyen biztosítékok. Közelebbről:

—

A közbeszerzési eljárást úgy szervezték meg, hogy maximalizálják a potenciális ajánlattevők érdeklődését. Emellett a potenciális ajánlattevőknek nem kellett terhes eljárásokon keresztülmenniük, és nem merültek volna fel jelentős költségeik a részvételi szándékuk kifejezésével összefüggésben. Ennek eredményeként nem kevesebb, mint 21 részvételi szándék érkezett be olasz, európai és nem európai gazdálkodó egységektől, közülük 16-ot hívtak meg az átvilágítási szakaszba (lásd a (387) preambulumbekezdést).

| — | A tényleges verseny a közbeszerzési eljárás végéig lehetséges volt. Konkrétan tizenegy lehetséges ajánlattevő maradt bent az ajánlattételi szakaszban. Hárman közülük (az Onorato Partecipazioni S.r.l., a Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. és a Marinvest S.r.l.) közösen adtak be kötelező ajánlatot CIN néven. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy profiljuk alapján a többi nyolc lehetséges ajánlattevőből legalább öt képes lett volna (tapasztalatainak és pénzügyi forrásainak köszönhetően) az ajánlattételre, és lehetett oka, hogy valóban érdeklődjön az ajánlattétel iránt (az adott ágazatban és/vagy Olaszországban tevékenykedett). |
| --- | --- |

—

A tényleges verseny a közbeszerzési eljárás végéig lehetséges volt. Konkrétan tizenegy lehetséges ajánlattevő maradt bent az ajánlattételi szakaszban. Hárman közülük (az Onorato Partecipazioni S.r.l., a Grimaldi Compagnia di Navigazione S.p.A. és a Marinvest S.r.l.) közösen adtak be kötelező ajánlatot CIN néven. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy profiljuk alapján a többi nyolc lehetséges ajánlattevőből legalább öt képes lett volna (tapasztalatainak és pénzügyi forrásainak köszönhetően) az ajánlattételre, és lehetett oka, hogy valóban érdeklődjön az ajánlattétel iránt (az adott ágazatban és/vagy Olaszországban tevékenykedett).

| — | Előzetesen minimumárat állapítottak meg egy Olaszország által kijelölt független szakértő szerinti értékmegállapítás alapján (lásd a (73) preambulumbekezdést). Ez a minimumár az összes potenciális ajánlattevő számára ismertté vált az adatszobában, és viszonylag magas kiindulási pontot jelentett az ajánlattétel kezdeményezése szempontjából. A fent jelzettek szerint (lásd a (168) preambulumbekezdést) a Tirrenia üzletágának egy potenciális ajánlattevője jelezte, hogy ez a minimumár ténylegesen túl magas. Míg ez a magas minimumár elősegítette annak garantálását, hogy az eljárás a legkevésbé költséges legyen a közösség számára, eltántoríthatott más potenciális ajánlattevőket az ajánlat benyújtásától. |
| --- | --- |

—

Előzetesen minimumárat állapítottak meg egy Olaszország által kijelölt független szakértő szerinti értékmegállapítás alapján (lásd a (73) preambulumbekezdést). Ez a minimumár az összes potenciális ajánlattevő számára ismertté vált az adatszobában, és viszonylag magas kiindulási pontot jelentett az ajánlattétel kezdeményezése szempontjából. A fent jelzettek szerint (lásd a (168) preambulumbekezdést) a Tirrenia üzletágának egy potenciális ajánlattevője jelezte, hogy ez a minimumár ténylegesen túl magas. Míg ez a magas minimumár elősegítette annak garantálását, hogy az eljárás a legkevésbé költséges legyen a közösség számára, eltántoríthatott más potenciális ajánlattevőket az ajánlat benyújtásától.

| — | A CIN által 2011. április 14-én benyújtott kötelező ajánlatot bevitték az adatszobába, és a rendkívüli biztos 2011. május 2-i levelében minden, az átvilágítási szakaszban érintett ajánlattevőt felhívott arra, hogy 2011. május 12-ig nyújtsanak be a CIN ajánlatánál kedvezőbb ajánlatot. Az egyik potenciális vevő kérelme nyomán a kedvezőbb ajánlat benyújtására előírt határidőt a rendkívüli biztos 2011. május 19-ig meghosszabbította. A kedvezőbb ajánlat benyújtására való felhívás különösen erőteljes biztosíték annak garantálására, hogy a lehető legmagasabb (ezáltal a közösség számára legkevésbé költséges) ajánlatot érjék el. Emellett az egyik fél határidő-meghosszabbítás iránti kérelme azt mutatja, hogy a közbeszerzési eljárás legutolsó pillanatáig tényleges verseny volt. |
| --- | --- |

—

A CIN által 2011. április 14-én benyújtott kötelező ajánlatot bevitték az adatszobába, és a rendkívüli biztos 2011. május 2-i levelében minden, az átvilágítási szakaszban érintett ajánlattevőt felhívott arra, hogy 2011. május 12-ig nyújtsanak be a CIN ajánlatánál kedvezőbb ajánlatot. Az egyik potenciális vevő kérelme nyomán a kedvezőbb ajánlat benyújtására előírt határidőt a rendkívüli biztos 2011. május 19-ig meghosszabbította. A kedvezőbb ajánlat benyújtására való felhívás különösen erőteljes biztosíték annak garantálására, hogy a lehető legmagasabb (ezáltal a közösség számára legkevésbé költséges) ajánlatot érjék el. Emellett az egyik fél határidő-meghosszabbítás iránti kérelme azt mutatja, hogy a közbeszerzési eljárás legutolsó pillanatáig tényleges verseny volt.

| (404) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy tekintettel a fenti biztosítékokra, legelőször is a minimumárra és a kedvezőbb ajánlattételre való felhívásra, a közbeszerzési eljárás kellően biztosította a közösség számára legkevésbé költséges szolgáltatást, még úgy is, hogy csak egy ajánlatot nyújtottak be. A teljesség kedvéért a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó ügy különbözik azoktól a következő ügyektől, amelyekben szintén csak egy ajánlatot nyújtottak be:






  — | A Messina és Reggio Calabria közötti gyors tengeri személyszállítási összeköttetés üzemeltetésére kiírt közbeszerzési eljárásban csak az Ustica Lines nyújtott be ajánlatot. Ugyanakkor ez a vállalat volt az egyetlen, amely érdeklődött az ajánlattétel iránt, így soha nem volt lehetséges a tényleges verseny. Az említett ügyben a Bizottság tehát szükségképpen azt állapította meg, hogy a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül, és hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció állami támogatásnak minősül (146). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgált ügyben 21 fél jelezte részvételi szándékát és közülük tizenegy részt is vett az eljárás utolsó szakaszában. |
| --- | --- | --- |

(404)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy tekintettel a fenti biztosítékokra, legelőször is a minimumárra és a kedvezőbb ajánlattételre való felhívásra, a közbeszerzési eljárás kellően biztosította a közösség számára legkevésbé költséges szolgáltatást, még úgy is, hogy csak egy ajánlatot nyújtottak be. A teljesség kedvéért a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó ügy különbözik azoktól a következő ügyektől, amelyekben szintén csak egy ajánlatot nyújtottak be:

—

A Messina és Reggio Calabria közötti gyors tengeri személyszállítási összeköttetés üzemeltetésére kiírt közbeszerzési eljárásban csak az Ustica Lines nyújtott be ajánlatot. Ugyanakkor ez a vállalat volt az egyetlen, amely érdeklődött az ajánlattétel iránt, így soha nem volt lehetséges a tényleges verseny. Az említett ügyben a Bizottság tehát szükségképpen azt állapította meg, hogy a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül, és hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció állami támogatásnak minősül (146). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgált ügyben 21 fél jelezte részvételi szándékát és közülük tizenegy részt is vett az eljárás utolsó szakaszában.

146

| — | A belga sajtóterjesztési koncesszió odaítélésére irányuló közbeszerzési eljárásban csak a bpost (az ezen ÁGÉSZ inkumbens szolgáltatója) tett ajánlatot. Noha eredetileg három vállalat fejezte ki a közbeszerzési eljárásban való részvétel iránti szándékát, egy vállalat visszalépett az ajánlattételi határidő lejárta előtt, egy másik pedig bejelentette, hogy többé nem kíván ajánlatot tenni (jóllehet a bpost ajánlattételét követő három nappal). A belga hatóságok mindazonáltal úgy érveltek, hogy tényleges verseny zajlott a közbeszerzési eljárásban, és hogy elegendő biztosíték garantálta, hogy a közbeszerzési eljárás a legkisebb költséget eredményezze a közösség számára. Az említett ügyben a Bizottság ugyanakkor azt állapította meg, hogy a biztosítékok elégtelenek voltak, ezért a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül és a közszolgáltatásért járó kompenzáció állami támogatásnak minősül (147). Míg az olasz hatóságok nyílt közbeszerzési eljárást szervezek, a belga hatóságok tárgyalásos eljárást (148), amely eljárások az ÁGÉSZ-közlemény 66. pontja szerint „
  csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot
  ”. A Bizottság megjegyzi, hogy e jelentős különbségtől eltekintve a bpost-ügyben a biztosítékok is teljes mértékben különböztek a jelen ügyben alkalmazottaktól. Végezetül meg kell jegyezni, hogy a bpost-ügyben az inkumbens ÁGÉSZ-szolgáltató azután nyerte el a szerződést, hogy az egyetlen ajánlatot tette, és csak egy lehetséges versenytárs ajánlatevő vett részt az eljárásban. A vizsgált ügyben a szerződést az az ajánlattevő nyerte el, amely nem állt kapcsolatban az inkumbens ÁGÉSZ-szolgáltatóval, és több lehetséges hiteles versenytárs ajánlattevő volt jelen, továbbá a fenti említett biztosítékok voltak irányadók. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a bpost-ügy körülményei nem hasonlítanak a szóban forgó ügyre. |
| --- | --- |

—

A belga sajtóterjesztési koncesszió odaítélésére irányuló közbeszerzési eljárásban csak a bpost (az ezen ÁGÉSZ inkumbens szolgáltatója) tett ajánlatot. Noha eredetileg három vállalat fejezte ki a közbeszerzési eljárásban való részvétel iránti szándékát, egy vállalat visszalépett az ajánlattételi határidő lejárta előtt, egy másik pedig bejelentette, hogy többé nem kíván ajánlatot tenni (jóllehet a bpost ajánlattételét követő három nappal). A belga hatóságok mindazonáltal úgy érveltek, hogy tényleges verseny zajlott a közbeszerzési eljárásban, és hogy elegendő biztosíték garantálta, hogy a közbeszerzési eljárás a legkisebb költséget eredményezze a közösség számára. Az említett ügyben a Bizottság ugyanakkor azt állapította meg, hogy a biztosítékok elégtelenek voltak, ezért a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül és a közszolgáltatásért járó kompenzáció állami támogatásnak minősül (147). Míg az olasz hatóságok nyílt közbeszerzési eljárást szervezek, a belga hatóságok tárgyalásos eljárást (148), amely eljárások az ÁGÉSZ-közlemény 66. pontja szerint „
  csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot
  ”. A Bizottság megjegyzi, hogy e jelentős különbségtől eltekintve a bpost-ügyben a biztosítékok is teljes mértékben különböztek a jelen ügyben alkalmazottaktól. Végezetül meg kell jegyezni, hogy a bpost-ügyben az inkumbens ÁGÉSZ-szolgáltató azután nyerte el a szerződést, hogy az egyetlen ajánlatot tette, és csak egy lehetséges versenytárs ajánlatevő vett részt az eljárásban. A vizsgált ügyben a szerződést az az ajánlattevő nyerte el, amely nem állt kapcsolatban az inkumbens ÁGÉSZ-szolgáltatóval, és több lehetséges hiteles versenytárs ajánlattevő volt jelen, továbbá a fenti említett biztosítékok voltak irányadók. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a bpost-ügy körülményei nem hasonlítanak a szóban forgó ügyre.

147

148

csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot

| (405) | A Bizottság emellett megjegyzi, hogy a Tirrenia üzletágának értékesítésére kiírt közbeszerzési eljárás jelentősen eltér a szárazföldi Franciaország és Korzika közötti hajózási szolgáltatások üzemeltetőjének kiválasztására irányuló eljárástól (149) (a továbbiakban: az SNCM-ügy), a következő okokból:






  — | A francia hatóságok hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásban ruházták át a közszolgáltatásokat. Az ÁGÉSZ-közlemény 66. pontja szerint ezek az eljárások „
  csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot
  ”. Ezzel szemben az olasz hatóságok nyílt közbeszerzési eljárást írtak ki. |
| --- | --- | --- |

(405)

A Bizottság emellett megjegyzi, hogy a Tirrenia üzletágának értékesítésére kiírt közbeszerzési eljárás jelentősen eltér a szárazföldi Franciaország és Korzika közötti hajózási szolgáltatások üzemeltetőjének kiválasztására irányuló eljárástól (149) (a továbbiakban: az SNCM-ügy), a következő okokból:

149

—

A francia hatóságok hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásban ruházták át a közszolgáltatásokat. Az ÁGÉSZ-közlemény 66. pontja szerint ezek az eljárások „
  csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot
  ”. Ezzel szemben az olasz hatóságok nyílt közbeszerzési eljárást írtak ki.

csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot

| — | Míg az SNCM-ügyben két ajánlatot nyújtottak be, az egyiket a kiválasztási feltétel alapján elutasították. A két ajánlatot érdemben tehát nem is vetették össze, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot válasszák. Így tehát, még ha ténylegesen két ajánlatot is nyújtottak be, ez nem volt elegendő a tényleges verseny garantálásához. A Tirrenia közbeszerzési eljárásában ugyanakkor tizenegy fél vett részt a záró szakaszban, és a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tényleges verseny lehetséges volt egészen az eljárás végéig (lásd a (403) preambulumbekezdést), még akkor is, ha végül csak a CIN tett ajánlatot. |
| --- | --- |

—

Míg az SNCM-ügyben két ajánlatot nyújtottak be, az egyiket a kiválasztási feltétel alapján elutasították. A két ajánlatot érdemben tehát nem is vetették össze, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot válasszák. Így tehát, még ha ténylegesen két ajánlatot is nyújtottak be, ez nem volt elegendő a tényleges verseny garantálásához. A Tirrenia közbeszerzési eljárásában ugyanakkor tizenegy fél vett részt a záró szakaszban, és a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tényleges verseny lehetséges volt egészen az eljárás végéig (lásd a (403) preambulumbekezdést), még akkor is, ha végül csak a CIN tett ajánlatot.

| — | Az SNCM-ügyben az inkumbens szolgáltató, az SNCM/CMN-csoport szintén ajánlatot tett, és jelentős versenyelőnyt élvezett, mivel már rendelkezett a közszolgáltatás átruházásáról szóló szerződésben megállapított követelményeknek megfelelő hajókkal. Ez döntő fontosságú volt, mivel e követelmények szerint az SNCM némely hajóihoz hasonló, majdnem egyedi hajókat kellett építeni. Ez nagyon nagy költséget jelentett a lehetséges érdeklődő ajánlattevők számára. A vizsgált ügyben az inkumbens szolgáltató, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem nyújtott és nem is nyújthatott be ajánlatot, a nyertes ajánlattevő pedig nem állt kapcsolatban az inkumbens szolgáltatóval. Mivel a közbeszerzési eljárás tartalmazta a közszolgáltatás ellátásával kapcsolatos műszaki követelményeknek megfelelő hajókat, egyik lehetséges ajánlattevő sem élvezett versenyelőnyt a többivel szemben. |
| --- | --- |

—

Az SNCM-ügyben az inkumbens szolgáltató, az SNCM/CMN-csoport szintén ajánlatot tett, és jelentős versenyelőnyt élvezett, mivel már rendelkezett a közszolgáltatás átruházásáról szóló szerződésben megállapított követelményeknek megfelelő hajókkal. Ez döntő fontosságú volt, mivel e követelmények szerint az SNCM némely hajóihoz hasonló, majdnem egyedi hajókat kellett építeni. Ez nagyon nagy költséget jelentett a lehetséges érdeklődő ajánlattevők számára. A vizsgált ügyben az inkumbens szolgáltató, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem nyújtott és nem is nyújthatott be ajánlatot, a nyertes ajánlattevő pedig nem állt kapcsolatban az inkumbens szolgáltatóval. Mivel a közbeszerzési eljárás tartalmazta a közszolgáltatás ellátásával kapcsolatos műszaki követelményeknek megfelelő hajókat, egyik lehetséges ajánlattevő sem élvezett versenyelőnyt a többivel szemben.

| — | Emellett az SNCM-ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közszolgáltatás átruházásáról szóló szerződés odaítélésének napja és a szolgáltatások megkezdésének napja között meghatározott nagyon rövid idő (kevesebb mint egy hónap) jelentős akadálynak bizonyult az új belépők számára. A Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia-ügyben több mint egy év állt rendelkezésre a közbeszerzési eljárás lezárulása és a közszolgáltatás CIN általi üzemeltetésének megkezdése között. |
| --- | --- |

—

Emellett az SNCM-ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közszolgáltatás átruházásáról szóló szerződés odaítélésének napja és a szolgáltatások megkezdésének napja között meghatározott nagyon rövid idő (kevesebb mint egy hónap) jelentős akadálynak bizonyult az új belépők számára. A Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia-ügyben több mint egy év állt rendelkezésre a közbeszerzési eljárás lezárulása és a közszolgáltatás CIN általi üzemeltetésének megkezdése között.

| (406) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a negyedik Altmark-kritérium teljesül ebben az ügyben. |
| --- | --- |

(406)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a negyedik Altmark-kritérium teljesül ebben az ügyben.

| (407) | Tekintettel arra, hogy a Bíróság által az Altmark-ügyben meghatározott négy feltétel egyidejűleg teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy az új szerződés Tirrenia üzletágával egy csomagban történő odaítélése és a CIN-nek járó kikötési elsőbbség, ideértve a vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetését, nem juttatja előnyhöz a CIN-t. |
| --- | --- |

(407)

Tekintettel arra, hogy a Bíróság által az Altmark-ügyben meghatározott négy feltétel egyidejűleg teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy az új szerződés Tirrenia üzletágával egy csomagban történő odaítélése és a CIN-nek járó kikötési elsőbbség, ideértve a vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetését, nem juttatja előnyhöz a CIN-t.

7.1.3.5.   Következtetés

Következtetés

| (408) | Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított nem minden kritérium teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy az új szerződés Tirrenia üzletágával egy csomagban történő odaítélése és a CIN-nek járó kikötési elsőbbség, ideértve a vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetését, nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(408)

Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított nem minden kritérium teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy az új szerződés Tirrenia üzletágával egy csomagban történő odaítélése és a CIN-nek járó kikötési elsőbbség, ideértve a vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetését, nem minősül állami támogatásnak.

7.1.4.   A 2010. évi törvényben megállapított intézkedések

A 2010. évi törvényben megállapított intézkedések

| (409) | A Bizottság a 2011. évi határozatban azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a módosításokkal 2010. évi törvénnyé alakított 125/2010. sz. törvényerejű rendelet minden intézkedése a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai javára nyújtott állami támogatásnak minősül, amennyiben a megfelelő kedvezményezettek arra használhatták ezeket az intézkedéseket, hogy likviditási szükségleteiket fedezzék, ezáltal javítsák az általános pénzügyi helyzetüket. |
| --- | --- |

(409)

A Bizottság a 2011. évi határozatban azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a módosításokkal 2010. évi törvénnyé alakított 125/2010. sz. törvényerejű rendelet minden intézkedése a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai javára nyújtott állami támogatásnak minősül, amennyiben a megfelelő kedvezményezettek arra használhatták ezeket az intézkedéseket, hogy likviditási szükségleteiket fedezzék, ezáltal javítsák az általános pénzügyi helyzetüket.

| (410) | A hivatalos vizsgálat során kapott információ alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a három intézkedést külön-külön kell értékelni. |
| --- | --- |

(410)

A hivatalos vizsgálat során kapott információ alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a három intézkedést külön-külön kell értékelni.

7.1.4.1.   A hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználásról

A hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználásról

| (411) | Állami források: a szóban forgó forrásokat az állam saját költségvetéséből nyújtotta (lásd a (109) preambulumbekezdést), likviditási célú felhasználásukat pedig a 2010. évi törvény tette lehetővé. Az intézkedés tehát az államnak tudható be, és azt állami forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(411)

Állami források: a szóban forgó forrásokat az állam saját költségvetéséből nyújtotta (lásd a (109) preambulumbekezdést), likviditási célú felhasználásukat pedig a 2010. évi törvény tette lehetővé. Az intézkedés tehát az államnak tudható be, és azt állami forrásokból finanszírozzák.

Állami források

| (412) | Szelektivitás: az intézkedést csak a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak ítélték oda, ideértve a Tirreniát, ezért szelektív. A teljesség igényével a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedést nem a CIN javára ítélték oda. |
| --- | --- |

(412)

Szelektivitás: az intézkedést csak a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak ítélték oda, ideértve a Tirreniát, ezért szelektív. A teljesség igényével a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedést nem a CIN javára ítélték oda.

Szelektivitás

| (413) | Gazdasági előny: a Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia megközelítőleg 12 051 900 EUR-t kapott a hajók korszerűsítésére, amelyre a nemzetközi biztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében volt szükség, és ezeket a forrásokat a 2010. évi törvény értelmében ideiglenesen likviditási célokra is használhatta (lásd a (109) preambulumbekezdést). A fenti kifejtettek szerint (lásd a (110) preambulumbekezdést), e források egy részét (4 657 005,35 EUR) a Banca Carige használta fel a Tirreniának a felé fennálló két tartozása kiegyenlítésére. Az olasz hatóságok emellett megerősítették (lásd a (192) preambulumbekezdést), hogy a Tirrenia ténylegesen mindössze 630 600 EUR-t használt fel e forrásokból a Clodia hajó korszerűsítésére. A fennmaradó 11 421 300 EUR-t sem korszerűsítésekre nem fordították, sem nem fizették vissza az államnak. Végső soron a Tirrenia üzletágának új tulajdonosa (azaz a CIN) kellett megfizesse a fennmaradó javításokat saját forrásaiból (és a Banca Profilo ezt a 11 421 300 EUR kötelezettséget is figyelembe vette az értékmegállapítás elkészítésekor). Olaszország nem igazolta, hogy e likvid eszközöket piaci feltételekkel ítélték oda. Továbbá a Tirrenia sem nem fizette vissza e likvid eszközöket, sem nem használta fel őket eredeti céljukra (a hajók korszerűsítésének finanszírozására), a Clodia hajó korszerűsítésére fordított 630 600 EUR-n kívül. Mivel egy átlagos piaci szereplő nem részesülhetett ebből az intézkedésből, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés szükségképpen előnyhöz juttatta a Tirreniát. |
| --- | --- |

(413)

Gazdasági előny: a Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia megközelítőleg 12 051 900 EUR-t kapott a hajók korszerűsítésére, amelyre a nemzetközi biztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében volt szükség, és ezeket a forrásokat a 2010. évi törvény értelmében ideiglenesen likviditási célokra is használhatta (lásd a (109) preambulumbekezdést). A fenti kifejtettek szerint (lásd a (110) preambulumbekezdést), e források egy részét (4 657 005,35 EUR) a Banca Carige használta fel a Tirreniának a felé fennálló két tartozása kiegyenlítésére. Az olasz hatóságok emellett megerősítették (lásd a (192) preambulumbekezdést), hogy a Tirrenia ténylegesen mindössze 630 600 EUR-t használt fel e forrásokból a Clodia hajó korszerűsítésére. A fennmaradó 11 421 300 EUR-t sem korszerűsítésekre nem fordították, sem nem fizették vissza az államnak. Végső soron a Tirrenia üzletágának új tulajdonosa (azaz a CIN) kellett megfizesse a fennmaradó javításokat saját forrásaiból (és a Banca Profilo ezt a 11 421 300 EUR kötelezettséget is figyelembe vette az értékmegállapítás elkészítésekor). Olaszország nem igazolta, hogy e likvid eszközöket piaci feltételekkel ítélték oda. Továbbá a Tirrenia sem nem fizette vissza e likvid eszközöket, sem nem használta fel őket eredeti céljukra (a hajók korszerűsítésének finanszírozására), a Clodia hajó korszerűsítésére fordított 630 600 EUR-n kívül. Mivel egy átlagos piaci szereplő nem részesülhetett ebből az intézkedésből, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés szükségképpen előnyhöz juttatta a Tirreniát.

Gazdasági előny

| (414) | A kereskedelemre gyakorolt hatás: a (310)–(311) preambulumbekezdésben kifejtett okokból a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedés Tirrenia részére történő odaítélése alkalmas arra, hogy érintse az uniós kereskedelmet és torzítsa a versenyt a belső piacon. |
| --- | --- |

(414)

A kereskedelemre gyakorolt hatás: a (310)–(311) preambulumbekezdésben kifejtett okokból a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedés Tirrenia részére történő odaítélése alkalmas arra, hogy érintse az uniós kereskedelmet és torzítsa a versenyt a belső piacon.

A kereskedelemre gyakorolt hatás

| (415) | Következtetés: A Bizottság megállapítja, hogy az eredetileg a hajók korszerűsítésére szánt 11 421 300 EUR Tirrenia általi likviditási célú felhasználása, amelyet a 2010. évi törvény tesz lehetővé, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirrenia részére nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(415)

Következtetés: A Bizottság megállapítja, hogy az eredetileg a hajók korszerűsítésére szánt 11 421 300 EUR Tirrenia általi likviditási célú felhasználása, amelyet a 2010. évi törvény tesz lehetővé, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirrenia részére nyújtott állami támogatásnak minősül.

Következtetés

7.1.4.2.   A privatizációs eljárással összefüggő adómentességek

A privatizációs eljárással összefüggő adómentességek

| (416) | A (111) preambulumbekezdésben leírtak szerint, a 2010. évi törvény 1. cikke értelmében a Tirrenia-csoport privatizációjával összefüggésben végzett egyes cselekmények és műveletek, amelyeket a módosításokkal 2009. évi törvénnyé alakított 135/2009. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikkének (1)–(15) bekezdése sorol fel, mentesek az e cselekmények és műveletek után szokásosan megfizetendő bármely adó alól. |
| --- | --- |

(416)

A (111) preambulumbekezdésben leírtak szerint, a 2010. évi törvény 1. cikke értelmében a Tirrenia-csoport privatizációjával összefüggésben végzett egyes cselekmények és műveletek, amelyeket a módosításokkal 2009. évi törvénnyé alakított 135/2009. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikkének (1)–(15) bekezdése sorol fel, mentesek az e cselekmények és műveletek után szokásosan megfizetendő bármely adó alól.

| (417) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy két átruházáscsoportot kell értékelni: (1) a Tirrenia korábbi leányvállalatainak, a Caremarnak, a Saremarnak és a Toremarnak a (jelenleg rendkívüli igazgatás alatt álló) Tirreniáról Campania, Szardínia és Toszkána régióra történő átruházását, valamint (2) a Tirrenia üzletágnak a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniáról a CIN-re történő átruházását. Az adómentesség különösen a következőket érinti: regisztrációs illeték, ingatlan- és jelzálog-nyilvántartásbavételi díjak, bélyegilletékek (együtt: közvetett adók), héa és társasági adó. Az e támogatási intézkedés kedvezményezettjei az eladó, a vevő, vagy mindkettejük. |
| --- | --- |

(417)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy két átruházáscsoportot kell értékelni: (1) a Tirrenia korábbi leányvállalatainak, a Caremarnak, a Saremarnak és a Toremarnak a (jelenleg rendkívüli igazgatás alatt álló) Tirreniáról Campania, Szardínia és Toszkána régióra történő átruházását, valamint (2) a Tirrenia üzletágnak a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniáról a CIN-re történő átruházását. Az adómentesség különösen a következőket érinti: regisztrációs illeték, ingatlan- és jelzálog-nyilvántartásbavételi díjak, bélyegilletékek (együtt: közvetett adók), héa és társasági adó. Az e támogatási intézkedés kedvezményezettjei az eladó, a vevő, vagy mindkettejük.

| (418) | Kiindulásként a Bizottság elfogadja, hogy a régiókra történő átruházások nem társaságiadó-kötelesek (mivel nem fizettek ellenszolgáltatást), és nem héakötelesek (amely a nemzeti jog értelmében nem alkalmazandó az ilyen ügyletekre). Ami a közvetett adókat illeti, azokat, amelyeket a nemzeti jog értelmében csak a felvásárlónak kell megfizetnie, a régióknak kellett megfizetniük, amelyek ebben az esetben közszolgálati feladatot láttak el, tehát állami szervként jártak el. Ekként nem minősülnek gazdasági vállalkozásnak. Ezért a fent említett adómentességeket e határozat a továbbiakban nem vizsgálja. |
| --- | --- |

(418)

Kiindulásként a Bizottság elfogadja, hogy a régiókra történő átruházások nem társaságiadó-kötelesek (mivel nem fizettek ellenszolgáltatást), és nem héakötelesek (amely a nemzeti jog értelmében nem alkalmazandó az ilyen ügyletekre). Ami a közvetett adókat illeti, azokat, amelyeket a nemzeti jog értelmében csak a felvásárlónak kell megfizetnie, a régióknak kellett megfizetniük, amelyek ebben az esetben közszolgálati feladatot láttak el, tehát állami szervként jártak el. Ekként nem minősülnek gazdasági vállalkozásnak. Ezért a fent említett adómentességeket e határozat a továbbiakban nem vizsgálja.

| (419) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy mivel a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítése nem héaköteles (150), az adómentesség nem juttathatta előnyhöz a Tirreniát a héa tekintetében. Emellett a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a Tirrenia üzletágáról szóló adásvételi szerződés egyértelműen kimondja, hogy a vevőnek, azaz a CIN-nek kell megfizetnie minden adót, illetéket, közjegyzői díjat az ügylettel összefüggésben, de nem hivatkozik a CIN ezen adók alóli mentességére. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a CIN nem részesült előnyben ezen intézkedés alapján. Ezért a fent említett adómentességeket e határozat a továbbiakban nem vizsgálja. |
| --- | --- |

(419)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy mivel a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítése nem héaköteles (150), az adómentesség nem juttathatta előnyhöz a Tirreniát a héa tekintetében. Emellett a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a Tirrenia üzletágáról szóló adásvételi szerződés egyértelműen kimondja, hogy a vevőnek, azaz a CIN-nek kell megfizetnie minden adót, illetéket, közjegyzői díjat az ügylettel összefüggésben, de nem hivatkozik a CIN ezen adók alóli mentességére. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a CIN nem részesült előnyben ezen intézkedés alapján. Ezért a fent említett adómentességeket e határozat a továbbiakban nem vizsgálja.

150

| (420) | A fenti körülmények között a Bizottság tehát csak azt fogja vizsgálni, hogy a (rendkívüli igazgatás alatt álló) Tirrenia részesült-e mentességben a regisztrációs illetékek, ingatlan- és jelzálog-nyilvántartásbavételi díjak, bélyegilletékek (együtt: közvetett adók) alól mindkét átruházáscsoportot illetően, valamint a Tirrenia üzletág CIN-re történő átruházásának bevételei után fizetendő társasági adó alól. |
| --- | --- |

(420)

A fenti körülmények között a Bizottság tehát csak azt fogja vizsgálni, hogy a (rendkívüli igazgatás alatt álló) Tirrenia részesült-e mentességben a regisztrációs illetékek, ingatlan- és jelzálog-nyilvántartásbavételi díjak, bélyegilletékek (együtt: közvetett adók) alól mindkét átruházáscsoportot illetően, valamint a Tirrenia üzletág CIN-re történő átruházásának bevételei után fizetendő társasági adó alól.

| (421) | Állami források: az adómentesség fogalommeghatározásánál fogva állami forrás elengedését jelenti. Emellett mivel ezeket a mentességeket a 2010. évi törvény biztosította (lásd a (111) preambulumbekezdés b) pontját), azok az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(421)

Állami források: az adómentesség fogalommeghatározásánál fogva állami forrás elengedését jelenti. Emellett mivel ezeket a mentességeket a 2010. évi törvény biztosította (lásd a (111) preambulumbekezdés b) pontját), azok az államnak tudhatók be.

Állami források

| (422) | Szelektivitás: mivel e mentességeket csak a korábbi Tirrenia-csoport privatizációjával összefüggő műveletek és cselekmények tekintetében ítélik oda, azok szelektívek. Olaszország nem érvelt azzal, és nem is bizonyította, hogy az adómentességek nem szelektívek. |
| --- | --- |

(422)

Szelektivitás: mivel e mentességeket csak a korábbi Tirrenia-csoport privatizációjával összefüggő műveletek és cselekmények tekintetében ítélik oda, azok szelektívek. Olaszország nem érvelt azzal, és nem is bizonyította, hogy az adómentességek nem szelektívek.

Szelektivitás

| (423) | Gazdasági előny: ami a közvetett adókat illeti, a Tirrenia mentesült ezek megfizetése alól a (416) preambulumbekezdésben leírt mindkét (a régiókat és a CIN-t érintő) átruházáscsoporttal összefüggő műveletek és cselekmények után, így tehát gazdasági előnyhöz jutott, amely megegyezik az ilyen típusú műveletek és cselekmények után a nemzeti jog értelmében szokásosan megfizetendő adóval. |
| --- | --- |

(423)

Gazdasági előny: ami a közvetett adókat illeti, a Tirrenia mentesült ezek megfizetése alól a (416) preambulumbekezdésben leírt mindkét (a régiókat és a CIN-t érintő) átruházáscsoporttal összefüggő műveletek és cselekmények után, így tehát gazdasági előnyhöz jutott, amely megegyezik az ilyen típusú műveletek és cselekmények után a nemzeti jog értelmében szokásosan megfizetendő adóval.

Gazdasági előny

| (424) | Emellett a Tirrenia üzletág CIN-re történő átruházását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy ezen átruházásra a CIN által fizetett ellenszolgáltatás (azaz 380 100 000 EUR) fejében került sor. Ezen ügylet bevételei tehát szokásosan társaságiadó-kötelesek. Az ezen adó alóli mentesítés gazdasági előnyt jelent, mivel az eszközök vagy az üzletág értékesítéséből származó bevételeket általában figyelembe veszik a vállalat társasági adójának kiszámításakor. A Bizottság rámutat arra, hogy ezt a következtetést nem érinti az a tény, hogy ebben a szakaszban jelenleg nem lehet meghatározni, hogy a Tirrenia a gyakorlatban részesül-e jövedelemadó-mentességben, mivel még most sem világos, hogy kell-e fizetni jövedelemadót a Tirrenia teljes körű felszámolásának időpontjában (151). |
| --- | --- |

(424)

Emellett a Tirrenia üzletág CIN-re történő átruházását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy ezen átruházásra a CIN által fizetett ellenszolgáltatás (azaz 380 100 000 EUR) fejében került sor. Ezen ügylet bevételei tehát szokásosan társaságiadó-kötelesek. Az ezen adó alóli mentesítés gazdasági előnyt jelent, mivel az eszközök vagy az üzletág értékesítéséből származó bevételeket általában figyelembe veszik a vállalat társasági adójának kiszámításakor. A Bizottság rámutat arra, hogy ezt a következtetést nem érinti az a tény, hogy ebben a szakaszban jelenleg nem lehet meghatározni, hogy a Tirrenia a gyakorlatban részesül-e jövedelemadó-mentességben, mivel még most sem világos, hogy kell-e fizetni jövedelemadót a Tirrenia teljes körű felszámolásának időpontjában (151).

151

| (425) | A kereskedelemre gyakorolt hatás: a (310)–(311) preambulumbekezdésben kifejtett okokból a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Tirrenia bizonyos adók alóli mentesítése alkalmas arra, hogy érintse az uniós kereskedelmet és torzítsa a versenyt a belső piacon. |
| --- | --- |

(425)

A kereskedelemre gyakorolt hatás: a (310)–(311) preambulumbekezdésben kifejtett okokból a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Tirrenia bizonyos adók alóli mentesítése alkalmas arra, hogy érintse az uniós kereskedelmet és torzítsa a versenyt a belső piacon.

A kereskedelemre gyakorolt hatás

| (426) | Következtetés: i. a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók, valamint ii. a Tirrenia üzletág CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, a 2010. évi törvényben odaítélt mentesség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(426)

Következtetés: i. a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók, valamint ii. a Tirrenia üzletág CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, a 2010. évi törvényben odaítélt mentesség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül.

Következtetés

7.1.4.3.   Az FAS-erőforrások likviditási célra történő felhasználásának lehetősége

Az FAS-erőforrások likviditási célra történő felhasználásának lehetősége

| (427) | A 2011. évi és 2012. évi határozatban a Bizottság megemlítette a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok azon lehetőségét, hogy az FAS forrásait (lásd a (111) preambulumbekezdés c) pontját) az aktuális likviditási szükségletekre fordítsák. Ugyanakkor, a hivatalos vizsgálati eljárás folyamán az olasz hatóságok pontosították, hogy az FAS forrásai nem jelentettek a Tirrenia (sem a korábbi Tirrenia-csoport más vállalatai) részére nyújtott további kompenzációt. Ehelyett ezeket a forrásokat azért bocsátották rendelkezésre, hogy kiegészítsék a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak a közszolgáltatásért járó kompenzáció kifizetésére elkülönített költségvetési előirányzatokat, ha azok elégtelennek bizonyulnának. A 2010. évi törvény 1. cikkének (5-ter) bekezdése lehetővé tette a régiók számára, hogy az FAS forrásait a szokásos közszolgáltatásért járó kompenzáció (egy részének) finanszírozására fordítsák, ezáltal biztosítsák a tengeri közszolgáltatások folyamatosságát. Ez azt jelenti, hogy az intézkedés pusztán az olasz állami költségvetés forrásainak közszolgáltatásért járó kompenzációk kifizetéséhez történő hozzárendelését illeti. |
| --- | --- |

(427)

A 2011. évi és 2012. évi határozatban a Bizottság megemlítette a korábbi Tirrenia-csoportba tartozó vállalatok azon lehetőségét, hogy az FAS forrásait (lásd a (111) preambulumbekezdés c) pontját) az aktuális likviditási szükségletekre fordítsák. Ugyanakkor, a hivatalos vizsgálati eljárás folyamán az olasz hatóságok pontosították, hogy az FAS forrásai nem jelentettek a Tirrenia (sem a korábbi Tirrenia-csoport más vállalatai) részére nyújtott további kompenzációt. Ehelyett ezeket a forrásokat azért bocsátották rendelkezésre, hogy kiegészítsék a korábbi Tirrenia-csoport vállalatainak a közszolgáltatásért járó kompenzáció kifizetésére elkülönített költségvetési előirányzatokat, ha azok elégtelennek bizonyulnának. A 2010. évi törvény 1. cikkének (5-ter) bekezdése lehetővé tette a régiók számára, hogy az FAS forrásait a szokásos közszolgáltatásért járó kompenzáció (egy részének) finanszírozására fordítsák, ezáltal biztosítsák a tengeri közszolgáltatások folyamatosságát. Ez azt jelenti, hogy az intézkedés pusztán az olasz állami költségvetés forrásainak közszolgáltatásért járó kompenzációk kifizetéséhez történő hozzárendelését illeti.

| (428) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy az FAS forrásai pusztán olyan finanszírozási források, amelyek lehetővé teszik az állam számára (a meghosszabbított eredeti szerződés alapján) a közszolgáltatásért járó kompenzáció megfizetését, és nem minősülnek olyan intézkedésnek, amelynek keretében a Tirrenia a közszolgáltatásért járó kompenzációkon felül gazdasági előnyhöz juthat. Más szóval, az FAS-források esetleges felhasználása nem minősül a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak, ezért azzal e határozat a továbbiakban nem foglalkozik. |
| --- | --- |

(428)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy az FAS forrásai pusztán olyan finanszírozási források, amelyek lehetővé teszik az állam számára (a meghosszabbított eredeti szerződés alapján) a közszolgáltatásért járó kompenzáció megfizetését, és nem minősülnek olyan intézkedésnek, amelynek keretében a Tirrenia a közszolgáltatásért járó kompenzációkon felül gazdasági előnyhöz juthat. Más szóval, az FAS-források esetleges felhasználása nem minősül a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak, ezért azzal e határozat a továbbiakban nem foglalkozik.

7.1.5.   Következtetés a támogatás meglétéről

Következtetés a támogatás meglétéről

| (429) | A fenti értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy:






  — | a Tirrenia részére a tengeri útvonalak 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti kiszolgálásáért fizetett kompenzáció és az e közszolgáltatási útvonalakon ugyanezen időszakban alkalmazott kikötési elsőbbség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak, valamint új támogatásnak minősül, |
| --- | --- | --- |

(429)

A fenti értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy:

—

a Tirrenia részére a tengeri útvonalak 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti kiszolgálásáért fizetett kompenzáció és az e közszolgáltatási útvonalakon ugyanezen időszakban alkalmazott kikötési elsőbbség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak, valamint új támogatásnak minősül,

| — | a megmentési támogatás 2011. augusztus 28-tól 2012. szeptember 18-ig történő meghosszabbítása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül, |
| --- | --- |

—

a megmentési támogatás 2011. augusztus 28-tól 2012. szeptember 18-ig történő meghosszabbítása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül,

| — | az új szerződés 2012. július 18. és 2020. július 18. közötti időszakra a CIN számára történő odaítélése a Tirrenia üzletágával és a kikötési elsőbbséggel egy csomagban, ideértve a vételár egy részének a CIN általi halasztott megfizetését is, megfelel a négy Altmark-kritériumnak, ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül a CIN számára nyújtott állami támogatásnak, |
| --- | --- |

—

az új szerződés 2012. július 18. és 2020. július 18. közötti időszakra a CIN számára történő odaítélése a Tirrenia üzletágával és a kikötési elsőbbséggel egy csomagban, ideértve a vételár egy részének a CIN általi halasztott megfizetését is, megfelel a négy Altmark-kritériumnak, ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül a CIN számára nyújtott állami támogatásnak,

| — | a hajók korszerűsítésére szánt forrásoknak a Tirrenia általi likviditási célú felhasználása, amelyet a 2010. évi törvény tesz lehetővé, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirrenia részére nyújtott állami támogatásnak minősül, |
| --- | --- |

—

a hajók korszerűsítésére szánt forrásoknak a Tirrenia általi likviditási célú felhasználása, amelyet a 2010. évi törvény tesz lehetővé, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirrenia részére nyújtott állami támogatásnak minősül,

| — | i. a Caremar, a Saremar és a Toremar Campania, Szardínia és Toszkána régióra történő, illetve a Tirrenia üzletágának a CIN-re történő átruházása után fizetendő közvetett adók, valamint ii. a Tirrenia üzletágának a CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, a 2010. évi törvényben biztosított mentesség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül, |
| --- | --- |

—

i. a Caremar, a Saremar és a Toremar Campania, Szardínia és Toszkána régióra történő, illetve a Tirrenia üzletágának a CIN-re történő átruházása után fizetendő közvetett adók, valamint ii. a Tirrenia üzletágának a CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, a 2010. évi törvényben biztosított mentesség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül,

| — | az FAS forrásai likviditási szükségletek kielégítésére való felhasználásának lehetősége, amint azt a 2010. évi törvény megállapítja, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

—

az FAS forrásai likviditási szükségletek kielégítésére való felhasználásának lehetősége, amint azt a 2010. évi törvény megállapítja, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

7.2.   A támogatás jogszerűsége

A támogatás jogszerűsége

| (430) | Az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi támogatási intézkedést a Bizottság általi hivatalos jóváhagyás előtt vezették be. Ezért annyiban, amennyiben ezek a támogatási intézkedések a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat vagy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat értelmében nem mentesültek a bejelentési kötelezettség alól, azokat Olaszország az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve ítélte oda (152). |
| --- | --- |

(430)

Az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi támogatási intézkedést a Bizottság általi hivatalos jóváhagyás előtt vezették be. Ezért annyiban, amennyiben ezek a támogatási intézkedések a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat vagy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat értelmében nem mentesültek a bejelentési kötelezettség alól, azokat Olaszország az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve ítélte oda (152).

152

7.3.   A támogatás összeegyeztethetősége

A támogatás összeegyeztethetősége

| (431) | Annyiban, amennyiben a fenti intézkedések állami támogatásnak minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján, összeegyeztethetőségüket az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek és az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(431)

Annyiban, amennyiben a fenti intézkedések állami támogatásnak minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján, összeegyeztethetőségüket az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek és az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése fényében kell értékelni.

7.3.1.   Az állam és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

Az állam és a Tirrenia közötti eredeti szerződés meghosszabbítása

7.3.1.1.   Alkalmazandó szabályok

Alkalmazandó szabályok

| (432) | A fent már említettek szerint az eredeti szerződés 2008 vége utáni meghosszabbítását több, egymást követő jogi aktus írta elő, a következőképpen:






  a) | a 2009. február 27-i 14. sz. törvénnyé alakított 2008. december 30-i 207. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződések 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti meghosszabbításáról rendelkezett; |
| --- | --- | --- |

(432)

A fent már említettek szerint az eredeti szerződés 2008 vége utáni meghosszabbítását több, egymást követő jogi aktus írta elő, a következőképpen:

a)

a 2009. február 27-i 14. sz. törvénnyé alakított 2008. december 30-i 207. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződések 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti meghosszabbításáról rendelkezett;

| b) | a 2009. évi törvénnyé alakított 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet többek között az eredeti szerződések 2010. január 1. és 2010. szeptember 30. közötti meghosszabbításáról rendelkezett; valamint |
| --- | --- |

b)

a 2009. évi törvénnyé alakított 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet többek között az eredeti szerződések 2010. január 1. és 2010. szeptember 30. közötti meghosszabbításáról rendelkezett; valamint

| c) | a 2010. évi törvénnyé alakított 2010. augusztus 5-i 125. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződések 2010. október 1-jétől a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásának végéig történő további meghosszabbítását írta elő. |
| --- | --- |

c)

a 2010. évi törvénnyé alakított 2010. augusztus 5-i 125. sz. törvényerejű rendelet az eredeti szerződések 2010. október 1-jétől a Tirrenia és a Siremar privatizációs eljárásának végéig történő további meghosszabbítását írta elő.

| (433) | Ennek ismeretében a Bizottság megjegyzi, hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció meghosszabbított eredeti szerződések értelmében történő odaítélése a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálybalépése előttre datálódik. Ugyanakkor, a 2011-es ÁGÉSZ-csomag a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 10. cikkében és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 69. pontjában olyan szabályokat ír elő, amelyek úgy rendelkeznek, hogy ezen aktusokat a 2011. évi ÁGÉSZ-csomag 2012. január 31-i hatálybalépése előtt odaítélt támogatásokra is alkalmazni kell. Különösen a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 10. cikkének b) pontja kimondja, hogy

  „minden olyan, az e határozat hatálybalépése [azaz 2012. január 31.] előtt létrehozott támogatás, amely a 2005/842/EK határozat alapján nem volt összeegyeztethető a belső piaccal, és amelyre a bejelentési követelmény vonatkozott, de megfelel az e határozatban meghatározott feltételeknek, a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és mentesül az előzetes bejelentés követelménye alól.” |
| --- | --- |

(433)

Ennek ismeretében a Bizottság megjegyzi, hogy a közszolgáltatásért járó kompenzáció meghosszabbított eredeti szerződések értelmében történő odaítélése a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálybalépése előttre datálódik. Ugyanakkor, a 2011-es ÁGÉSZ-csomag a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 10. cikkében és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 69. pontjában olyan szabályokat ír elő, amelyek úgy rendelkeznek, hogy ezen aktusokat a 2011. évi ÁGÉSZ-csomag 2012. január 31-i hatálybalépése előtt odaítélt támogatásokra is alkalmazni kell. Különösen a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 10. cikkének b) pontja kimondja, hogy

„minden olyan, az e határozat hatálybalépése [azaz 2012. január 31.] előtt létrehozott támogatás, amely a 2005/842/EK határozat alapján nem volt összeegyeztethető a belső piaccal, és amelyre a bejelentési követelmény vonatkozott, de megfelel az e határozatban meghatározott feltételeknek, a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és mentesül az előzetes bejelentés követelménye alól.”

| (434) | Ami a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabályt illeti, annak 68. és 69. pontja kimondja, hogy a Bizottság minden bejelentett támogatási projektre alkalmazni fogja az e keretszabályban meghatározott elveket, függetlenül attól, hogy a bejelentés a keretszabály 2012. január 31-i hatálybalépése előtt vagy után történt, illetve minden olyan jogellenes támogatásra, amelyek esetében 2012. január 31-ét követően hoz határozatot, még akkor is, ha a támogatás nyújtása ezen időpont előtt történt. Ez utóbbi esetben a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(434)

Ami a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabályt illeti, annak 68. és 69. pontja kimondja, hogy a Bizottság minden bejelentett támogatási projektre alkalmazni fogja az e keretszabályban meghatározott elveket, függetlenül attól, hogy a bejelentés a keretszabály 2012. január 31-i hatálybalépése előtt vagy után történt, illetve minden olyan jogellenes támogatásra, amelyek esetében 2012. január 31-ét követően hoz határozatot, még akkor is, ha a támogatás nyújtása ezen időpont előtt történt. Ez utóbbi esetben a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók.

| (435) | Ennek eredményeként a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály fent leírt alkalmazási szabályai azt jelentik, hogy a Tirrenia részére a meghosszabbítással érintett időszakban nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció a 2011. évi ÁGÉSZ-csomag szerint értékelhető. Ha a támogatási intézkedés megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat vagy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály vonatkozó feltételeinek, összeegyeztethető a belső piaccal a teljes, 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban (153). |
| --- | --- |

(435)

Ennek eredményeként a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály fent leírt alkalmazási szabályai azt jelentik, hogy a Tirrenia részére a meghosszabbítással érintett időszakban nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció a 2011. évi ÁGÉSZ-csomag szerint értékelhető. Ha a támogatási intézkedés megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat vagy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály vonatkozó feltételeinek, összeegyeztethető a belső piaccal a teljes, 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban (153).

153

| (436) | A Bizottság megjegyzi, hogy mind a 2005. december 19-én hatályba lépett 2005. évi ÁGÉSZ-határozat, mind a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat csak akkor alkalmazandó a közszolgáltatásért járó kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásra a szigeteket érintő tengeri járatok esetében, ha az átlagos éves utasforgalmuk az ÁGÉSZ-szal való megbízást megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg a 300 000 főt. Ugyanakkor, 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben a meghosszabbított eredeti szerződés szerint a Tirrenia által kiszolgált tizenkét útvonalból három (azaz Nápoly–Palermo, Civitavecchia–Olbia és Genova–Porto Torres) tekintetében az utasok száma meghaladta az évi 300 000 fős küszöböt (154). Ezért tehát e három útvonal tekintetében a Bizottság a Tirrenia részére a meghosszabbított eredeti szerződés értelmében 2012. július 18-ig fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció összeegyeztethetőségét sem a 2005. évi, sem a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat alapján nem tudja értékelni. |
| --- | --- |

(436)

A Bizottság megjegyzi, hogy mind a 2005. december 19-én hatályba lépett 2005. évi ÁGÉSZ-határozat, mind a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat csak akkor alkalmazandó a közszolgáltatásért járó kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásra a szigeteket érintő tengeri járatok esetében, ha az átlagos éves utasforgalmuk az ÁGÉSZ-szal való megbízást megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg a 300 000 főt. Ugyanakkor, 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben a meghosszabbított eredeti szerződés szerint a Tirrenia által kiszolgált tizenkét útvonalból három (azaz Nápoly–Palermo, Civitavecchia–Olbia és Genova–Porto Torres) tekintetében az utasok száma meghaladta az évi 300 000 fős küszöböt (154). Ezért tehát e három útvonal tekintetében a Bizottság a Tirrenia részére a meghosszabbított eredeti szerződés értelmében 2012. július 18-ig fizetett, közszolgáltatásért járó kompenzáció összeegyeztethetőségét sem a 2005. évi, sem a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat alapján nem tudja értékelni.

154

| (437) | Következésképpen a Tirrenia három útvonala tekintetében a Tirrenia részére 2009-től a privatizációs eljárás lezárulásáig folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció szokásosan a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálya alá tartozna. A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 9. pontja szerint ugyanakkor a nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatóknak juttatott támogatások értékelésére a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján fog sor kerülni. A Tirreniát 2010. augusztus 5-én vonták rendkívüli igazgatási eljárás alá, és 2010. augusztus 12-én nyilvánították fizetésképtelennek, így a 2010. évi törvény szerinti meghosszabbításkor a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.c) pontja értelmében már nehéz helyzetben volt. Így tehát nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatóról volt szó, legalábbis a meghosszabbítással érintett időszak egy részében (2010. augusztus 12-től a 2012. július 18-i értékesítésééig. |
| --- | --- |

(437)

Következésképpen a Tirrenia három útvonala tekintetében a Tirrenia részére 2009-től a privatizációs eljárás lezárulásáig folyósított, közszolgáltatásért járó kompenzáció szokásosan a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálya alá tartozna. A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 9. pontja szerint ugyanakkor a nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatóknak juttatott támogatások értékelésére a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján fog sor kerülni. A Tirreniát 2010. augusztus 5-én vonták rendkívüli igazgatási eljárás alá, és 2010. augusztus 12-én nyilvánították fizetésképtelennek, így a 2010. évi törvény szerinti meghosszabbításkor a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.c) pontja értelmében már nehéz helyzetben volt. Így tehát nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatóról volt szó, legalábbis a meghosszabbítással érintett időszak egy részében (2010. augusztus 12-től a 2012. július 18-i értékesítésééig.

| (438) | A 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (155), amely 2014. augusztus 1-jétől hatályos, visszaható hatállyal alkalmazandó az ÁGÉSZ-szolgáltatóknak juttatott támogatásokra. Az említett iránymutatás megállapítja, hogy az ÁGÉSZ-szolgáltatóknak 2012. január 31. (a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálybalépésének napja) előtt nyújtott támogatás összeegyeztethetőségi értékelését a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály szerint kell értékelni, a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pont kivételével (156). Ezért tehát ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni a teljes időszakra 2009. január 1-jétől a privatizáció lezárultáig, azaz 2012. július 18-ig. |
| --- | --- |

(438)

A 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (155), amely 2014. augusztus 1-jétől hatályos, visszaható hatállyal alkalmazandó az ÁGÉSZ-szolgáltatóknak juttatott támogatásokra. Az említett iránymutatás megállapítja, hogy az ÁGÉSZ-szolgáltatóknak 2012. január 31. (a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálybalépésének napja) előtt nyújtott támogatás összeegyeztethetőségi értékelését a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály szerint kell értékelni, a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pont kivételével (156). Ezért tehát ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni a teljes időszakra 2009. január 1-jétől a privatizáció lezárultáig, azaz 2012. július 18-ig.

155

156

| (439) | Mivel a Tirrenia útvonalai közül három nem tartozik a 2005. évi és a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat hatálya alá, illetve a rövidség és hatékonyság okán a Bizottság először is azt vizsgálja, hogy a Tirrenia részére a meghosszabbítással érintett időszakban kiszolgált mind a tizenkét tengeri útvonal tekintetében nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció megfelel-e a 2011. évi keretszabálynak a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontban foglalt feltételek kivételével. Csak ezen első lépést követően értékeli majd a Bizottság, hogy ugyanezen kompenzáció (csak a 300 000 főt meg nem haladó utasszámmal rendelkező kilenc útvonal tekintetében) esetleg összeegyeztethető volt-e a belső piaccal és mentesült-e a bejelentési követelmények alól a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat értelmében, mivel az vonatkozik a 2005. december 19. és 2012. január 31. között nyújtott támogatásokra (lásd a (432) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(439)

Mivel a Tirrenia útvonalai közül három nem tartozik a 2005. évi és a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat hatálya alá, illetve a rövidség és hatékonyság okán a Bizottság először is azt vizsgálja, hogy a Tirrenia részére a meghosszabbítással érintett időszakban kiszolgált mind a tizenkét tengeri útvonal tekintetében nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció megfelel-e a 2011. évi keretszabálynak a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontban foglalt feltételek kivételével. Csak ezen első lépést követően értékeli majd a Bizottság, hogy ugyanezen kompenzáció (csak a 300 000 főt meg nem haladó utasszámmal rendelkező kilenc útvonal tekintetében) esetleg összeegyeztethető volt-e a belső piaccal és mentesült-e a bejelentési követelmények alól a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat értelmében, mivel az vonatkozik a 2005. december 19. és 2012. január 31. között nyújtott támogatásokra (lásd a (432) preambulumbekezdést).

7.3.1.2.   A EUMSZ 106. cikkében említett valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatás

A EUMSZ 106. cikkében említett valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatás

| (440) | A 2011. évi keretszabály 12. pontja szerint „támogatás csak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említett valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatás kapcsán nyújtható”. A 13. pont szerint „a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett. Ami azt a kérdést illeti, hogy a piac képes-e valamely szolgáltatás nyújtására, a Bizottság értékelése – kivéve, ha az uniós jog szigorúbb követelményt ír elő – annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam meghatározása tartalmaz-e nyilvánvaló hibát.” Végezetül, a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 56. pontja szerint „a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek” azt illetően, hogy milyen jellegű szolgáltatásokat sorolnak be általános gazdasági érdekű szolgáltatásként. |
| --- | --- |

(440)

A 2011. évi keretszabály 12. pontja szerint „támogatás csak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említett valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatás kapcsán nyújtható”. A 13. pont szerint „a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett. Ami azt a kérdést illeti, hogy a piac képes-e valamely szolgáltatás nyújtására, a Bizottság értékelése – kivéve, ha az uniós jog szigorúbb követelményt ír elő – annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam meghatározása tartalmaz-e nyilvánvaló hibát.” Végezetül, a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 56. pontja szerint „a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek” azt illetően, hogy milyen jellegű szolgáltatásokat sorolnak be általános gazdasági érdekű szolgáltatásként.

| (441) | Annak értékelését, hogy az ÁGÉSZ valódi-e, az ÁGÉSZ-közlemény (lásd a (325) és a (342) preambulumbekezdést), a tengeri kabotázsról szóló rendelet (lásd a (327)–(329) preambulumbekezdést) és az ítélkezési gyakorlat (lásd a (331) és a (332) preambulumbekezdés) fényében is el kell végezni. A Bizottságnak tehát vizsgálnia kell a meghosszabbítással érintett időszak tekintetében, hogy:






  1. | fennállt-e felhasználói kereslet; |
| --- | --- | --- |

(441)

Annak értékelését, hogy az ÁGÉSZ valódi-e, az ÁGÉSZ-közlemény (lásd a (325) és a (342) preambulumbekezdést), a tengeri kabotázsról szóló rendelet (lásd a (327)–(329) preambulumbekezdést) és az ítélkezési gyakorlat (lásd a (331) és a (332) preambulumbekezdés) fényében is el kell végezni. A Bizottságnak tehát vizsgálnia kell a meghosszabbítással érintett időszak tekintetében, hogy:

1.

fennállt-e felhasználói kereslet;

felhasználói kereslet

| 2. | e keresletet a hatóságok által előírt ilyen értelmű kötelezettség hiányában a piaci szereplők nem tudták kielégíteni (a
  piaci hiányosság megléte); |
| --- | --- |

2.

e keresletet a hatóságok által előírt ilyen értelmű kötelezettség hiányában a piaci szereplők nem tudták kielégíteni (a
  piaci hiányosság megléte);

a

piaci hiányosság megléte

| 3. | pusztán a közszolgáltatási kötelezettségek alkalmazása nem volt elegendő e hiányosság orvoslásához (a
  legkevésbé ártalmas megközelítés). |
| --- | --- |

3.

pusztán a közszolgáltatási kötelezettségek alkalmazása nem volt elegendő e hiányosság orvoslásához (a
  legkevésbé ártalmas megközelítés).

a

legkevésbé ártalmas megközelítés

| (442) | A Bizottság rámutat arra, hogy a Tirrenia által a meghosszabbítással érintett időszakban ellátott tizenkét közszolgáltatási útvonal megegyezik az új szerződés szerint a CIN-re bízottakkal. Emellett a Bizottság már leírta és értékelte az ezeken az útvonalakon a meghosszabbítással érintett időszakban zajló versenyhelyzetet. Ennek fényében a következő értékelés az új szerződés tekintetében fent bemutatott értékelés (lásd a 7.1.3.1. szakaszt) vonatkozó részeire hivatkozik. |
| --- | --- |

(442)

A Bizottság rámutat arra, hogy a Tirrenia által a meghosszabbítással érintett időszakban ellátott tizenkét közszolgáltatási útvonal megegyezik az új szerződés szerint a CIN-re bízottakkal. Emellett a Bizottság már leírta és értékelte az ezeken az útvonalakon a meghosszabbítással érintett időszakban zajló versenyhelyzetet. Ennek fényében a következő értékelés az új szerződés tekintetében fent bemutatott értékelés (lásd a 7.1.3.1. szakaszt) vonatkozó részeire hivatkozik.

| (443) | Ilyen körülmények között a Bizottság először is emlékeztet arra (lásd a (152) preambulumbekezdést), hogy Olaszország az eredeti szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeket főként azért rótta ki, hogy i. biztosítsa a területi folytonosságot a kontinens és a szigetek között, ii. hozzájáruljon az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez rendszeres és megbízható tengeri szállítási szolgáltatásokkal. A Bizottság már megállapította (lásd a (334) preambulumbekezdést), hogy ezek valóban jogszerű közérdekű célkitűzések. Emellett a fent leírt okokból (lásd a (335)–(336) preambulumbekezdést) a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem vétett nyilvánvaló hibát a kizárólag árufuvarozási szolgáltatások ÁGÉSZ-kénti meghatározásával. |
| --- | --- |

(443)

Ilyen körülmények között a Bizottság először is emlékeztet arra (lásd a (152) preambulumbekezdést), hogy Olaszország az eredeti szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeket főként azért rótta ki, hogy i. biztosítsa a területi folytonosságot a kontinens és a szigetek között, ii. hozzájáruljon az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez rendszeres és megbízható tengeri szállítási szolgáltatásokkal. A Bizottság már megállapította (lásd a (334) preambulumbekezdést), hogy ezek valóban jogszerű közérdekű célkitűzések. Emellett a fent leírt okokból (lásd a (335)–(336) preambulumbekezdést) a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem vétett nyilvánvaló hibát a kizárólag árufuvarozási szolgáltatások ÁGÉSZ-kénti meghatározásával.

| (444) | A szóban forgó útvonalakat sok-sok éve, azaz legalábbis az eredeti szerződés hatálybalépése óta javarészt változatlanul üzemeltették. A szolgáltatás terjedelmében a meghosszabbítással érintett időszakban a 2008. végi (az eredeti szerződés első lejárata) helyzethez képest bekövetkezett egyetlen változás a közszolgáltatás keretében kiszolgált útvonalakat érintő csökkentés volt. Így különösen:






  — | 2009-től törölték a közszolgáltatás keretében ellátott Fiumicino–Arbatax útvonalat; |
| --- | --- | --- |

(444)

A szóban forgó útvonalakat sok-sok éve, azaz legalábbis az eredeti szerződés hatálybalépése óta javarészt változatlanul üzemeltették. A szolgáltatás terjedelmében a meghosszabbítással érintett időszakban a 2008. végi (az eredeti szerződés első lejárata) helyzethez képest bekövetkezett egyetlen változás a közszolgáltatás keretében kiszolgált útvonalakat érintő csökkentés volt. Így különösen:

—

2009-től törölték a közszolgáltatás keretében ellátott Fiumicino–Arbatax útvonalat;

| — | 2009-től törölték a Fiumicino–Golfo Aranci útvonalat (amelyet a Tirrenia kereskedelmi alapon szolgált ki); |
| --- | --- |

—

2009-től törölték a Fiumicino–Golfo Aranci útvonalat (amelyet a Tirrenia kereskedelmi alapon szolgált ki);

| — | 2010-től a közszolgáltatás keretében ellátott Nápoly–Palermo útvonalat kereskedelmi alapon kellett kiszolgálni a főszezonban, mivel a közszolgáltatásért járó kompenzációt csak a holtszezonban történő üzemelésért ítélték oda. |
| --- | --- |

—

2010-től a közszolgáltatás keretében ellátott Nápoly–Palermo útvonalat kereskedelmi alapon kellett kiszolgálni a főszezonban, mivel a közszolgáltatásért járó kompenzációt csak a holtszezonban történő üzemelésért ítélték oda.

| (445) | A szolgáltatások iránti, felhasználóktól érkező valódi kereslet bemutatására az olasz hatóságok részletes statisztikákat adtak ki, amelyek azt mutatják, hogy 2009-ben, azaz a meghosszabbítással érintett első évben a Tirrenia 1 181 768 utast, 276 391 személygépkocsit és majdnem 3 millió folyóméter árut szállított a tizenkét vegyes kiszolgálású útvonalon együttvéve, a közszolgáltatási kötelezettséggel lefedett megfelelő időszakokban (azaz két útvonal tekintetében a főszezonban nem). Ezek a számadatok kissé alacsonyabbak voltak 2010-ben (lásd a (338) preambulumbekezdést), de a különbség főként annak tudható be, hogy a Nápoly–Palermo útvonal 2010-től már nem volt része a közszolgáltatási feladatnak a főszezonban. Amikor a 2011-es számadatokat e különbség tekintetében korrigálták, azok a 2009-es számokhoz közelítettek, ami azt mutatja, hogy az összesített felhasználói kereslet jelentős és meglehetősen állandó volt. |
| --- | --- |

(445)

A szolgáltatások iránti, felhasználóktól érkező valódi kereslet bemutatására az olasz hatóságok részletes statisztikákat adtak ki, amelyek azt mutatják, hogy 2009-ben, azaz a meghosszabbítással érintett első évben a Tirrenia 1 181 768 utast, 276 391 személygépkocsit és majdnem 3 millió folyóméter árut szállított a tizenkét vegyes kiszolgálású útvonalon együttvéve, a közszolgáltatási kötelezettséggel lefedett megfelelő időszakokban (azaz két útvonal tekintetében a főszezonban nem). Ezek a számadatok kissé alacsonyabbak voltak 2010-ben (lásd a (338) preambulumbekezdést), de a különbség főként annak tudható be, hogy a Nápoly–Palermo útvonal 2010-től már nem volt része a közszolgáltatási feladatnak a főszezonban. Amikor a 2011-es számadatokat e különbség tekintetében korrigálták, azok a 2009-es számokhoz közelítettek, ami azt mutatja, hogy az összesített felhasználói kereslet jelentős és meglehetősen állandó volt.

| (446) | A fent jelzettek szerint (lásd a (339) preambulumbekezdést), az olasz hatóságok részletes statisztikákkal szolgáltak az egyedi útvonalak szerinti bontásban is a 2007 és 2018 közötti időszak vonatkozásában. A Bizottság már igazolta (lásd a 4. táblázatot), hogy jelentős felhasználói kereslet volt mind a vegyes, mind az árufuvarozási szolgáltatásokért a tizenkét útvonal mindegyikén 2010-ben. Ugyanez az elemzés a 2009. és 2011. év vonatkozásában (157) nem utalt arra, hogy az érintett útvonalakon nyújtott kompszolgáltatások iránti felhasználói kereslet eltűnt volna. |
| --- | --- |

(446)

A fent jelzettek szerint (lásd a (339) preambulumbekezdést), az olasz hatóságok részletes statisztikákkal szolgáltak az egyedi útvonalak szerinti bontásban is a 2007 és 2018 közötti időszak vonatkozásában. A Bizottság már igazolta (lásd a 4. táblázatot), hogy jelentős felhasználói kereslet volt mind a vegyes, mind az árufuvarozási szolgáltatásokért a tizenkét útvonal mindegyikén 2010-ben. Ugyanez az elemzés a 2009. és 2011. év vonatkozásában (157) nem utalt arra, hogy az érintett útvonalakon nyújtott kompszolgáltatások iránti felhasználói kereslet eltűnt volna.

157

| (447) | A Bizottság álláspontja szerint a fenti statisztikák egyértelműen azt mutatják, hogy a szóban forgó tizenkét közszolgáltatási útvonal mindegyikén valódi kereslet van a személyszállítási és az árufuvarozási szolgáltatások iránt. Ezért tehát megállapítható, hogy ezek a szolgáltatások valódi felhasználói keresletet elégítenek ki és valódi közérdekű szükségleteket szolgálnak ki. |
| --- | --- |

(447)

A Bizottság álláspontja szerint a fenti statisztikák egyértelműen azt mutatják, hogy a szóban forgó tizenkét közszolgáltatási útvonal mindegyikén valódi kereslet van a személyszállítási és az árufuvarozási szolgáltatások iránt. Ezért tehát megállapítható, hogy ezek a szolgáltatások valódi felhasználói keresletet elégítenek ki és valódi közérdekű szükségleteket szolgálnak ki.

| (448) | A fentiekben kifejtettek szerint (lásd a (342) preambulumbekezdést) a Bizottságnak azt is vizsgálnia kell, hogy – a tagállam által a meghosszabbított eredeti szerződéssel kirótt közszolgáltatási követelmények figyelembevételével – csorbult volna-e a szolgáltatás megfelelősége, ha a szolgáltatásnyújtás kizárólag a piaci erőkre maradt volna. Az ÁGÉSZ-közlemény 48. pontja megjegyzi e tekintetben, hogy „a Bizottság értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát”. |
| --- | --- |

(448)

A fentiekben kifejtettek szerint (lásd a (342) preambulumbekezdést) a Bizottságnak azt is vizsgálnia kell, hogy – a tagállam által a meghosszabbított eredeti szerződéssel kirótt közszolgáltatási követelmények figyelembevételével – csorbult volna-e a szolgáltatás megfelelősége, ha a szolgáltatásnyújtás kizárólag a piaci erőkre maradt volna. Az ÁGÉSZ-közlemény 48. pontja megjegyzi e tekintetben, hogy „a Bizottság értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát”.

a Bizottság értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát

| (449) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban a Tirrenia által a meghosszabbított eredeti szerződés szerint kiszolgált egyes útvonalakon más szolgáltatók is kínáltak kompszolgáltatásokat, jóllehet nem feltétlenül egész évben és ugyanolyan gyakorisággal. A Bizottság a fentiekben (lásd a (343)–(348) preambulumbekezdést) már mindegyik érintett útvonal tekintetében értékelte, hogy a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások egyenértékűek voltak-e a CIN által az új szerződés értelmében nyújtandókkal. A Bizottság emlékeztet arra, hogy ez az értékelés az útvonalakon 2009. január 1. és 2012. július 18. között jellemző versenyhelyzeten alapult. Mivel a CIN által ellátandó szolgáltatások a kiszolgált útvonalak, a gyakoriságok és a műszaki követelmények tekintetében majdnem azonosak a Tirrenia által a meghosszabbítással érintett időszakban teljesítendő szolgáltatásokkal, a Bizottság azon következtetése (lásd a (348) preambulumbekezdést), hogy a piaci erők önmagukban elégtelenek voltak a közszolgáltatási igények kielégítéséhez, érvényes a Tirreniára is a meghosszabbítással érintett időszak egészében. Több útvonalon a Tirrenia volt az egyetlen szereplő, míg más útvonalakon a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem voltak egyenértékűek a folyamatosság, a járatsűrűség, a kapacitás és a minőség tekintetében, ezért nem elégítették ki teljes mértékben az eredeti szerződéssel a Tirreniára rótt közszolgáltatási igényeket. |
| --- | --- |

(449)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban a Tirrenia által a meghosszabbított eredeti szerződés szerint kiszolgált egyes útvonalakon más szolgáltatók is kínáltak kompszolgáltatásokat, jóllehet nem feltétlenül egész évben és ugyanolyan gyakorisággal. A Bizottság a fentiekben (lásd a (343)–(348) preambulumbekezdést) már mindegyik érintett útvonal tekintetében értékelte, hogy a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások egyenértékűek voltak-e a CIN által az új szerződés értelmében nyújtandókkal. A Bizottság emlékeztet arra, hogy ez az értékelés az útvonalakon 2009. január 1. és 2012. július 18. között jellemző versenyhelyzeten alapult. Mivel a CIN által ellátandó szolgáltatások a kiszolgált útvonalak, a gyakoriságok és a műszaki követelmények tekintetében majdnem azonosak a Tirrenia által a meghosszabbítással érintett időszakban teljesítendő szolgáltatásokkal, a Bizottság azon következtetése (lásd a (348) preambulumbekezdést), hogy a piaci erők önmagukban elégtelenek voltak a közszolgáltatási igények kielégítéséhez, érvényes a Tirreniára is a meghosszabbítással érintett időszak egészében. Több útvonalon a Tirrenia volt az egyetlen szereplő, míg más útvonalakon a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatások nem voltak egyenértékűek a folyamatosság, a járatsűrűség, a kapacitás és a minőség tekintetében, ezért nem elégítették ki teljes mértékben az eredeti szerződéssel a Tirreniára rótt közszolgáltatási igényeket.

| (450) | Végezetül, a tervezett privatizációra tekintettel és az eredeti szerződés szerint ellátott közszolgáltatás folyamatosságának garantálása érdekében Olaszország úgy döntött, hogy változatlan formában hosszabbítja meg ezt a szerződést (a (444) preambulumbekezdésben ismertetett csekély számú kivétel mellett, és a kompenzációs módszertan 2010-tól alkalmazandó módosulására is figyelemmel). A Bizottság elfogadja, hogy a felhasználói kereslet (amint azt a fenti (445)–(446) preambulumbekezdés leírja) nem lett volna kielégíthető, ha a szóban forgó útvonalakat kiszolgáló minden szolgáltatóra közszolgáltatási kötelezettséget írnak elő. Különösen több útvonalon a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató (lásd például a (345) preambulumbekezdést), ahol pedig nem ez volt a helyzet, a többi szolgáltató által biztosított kínálat nem felelt meg a járatsűrűséggel, a folyamatossággal és a minőséggel kapcsolatos (minden) követelménynek. Emellett a legtöbb (ha ugyan nem az összes) útvonal kiszolgálása veszteséges, különösen a holtszezonban, így a közszolgáltatásért járó kompenzáció nélkül valószínűleg ellátatlan maradna. Az Ecorys hasonló következtetésre jutott a jelentésében (lásd a (98) preambulumbekezdést). Emellett a Bizottság elfogadja, hogy a Tirrenia privatizációjára irányuló eljárásra tekintettel a meglévő közszolgáltatási szerződés meghosszabbítása volt az egyetlen módja annak garantálásának, hogy a közszolgáltatás a privatizáció lezárultáig folyamatos legyen. |
| --- | --- |

(450)

Végezetül, a tervezett privatizációra tekintettel és az eredeti szerződés szerint ellátott közszolgáltatás folyamatosságának garantálása érdekében Olaszország úgy döntött, hogy változatlan formában hosszabbítja meg ezt a szerződést (a (444) preambulumbekezdésben ismertetett csekély számú kivétel mellett, és a kompenzációs módszertan 2010-tól alkalmazandó módosulására is figyelemmel). A Bizottság elfogadja, hogy a felhasználói kereslet (amint azt a fenti (445)–(446) preambulumbekezdés leírja) nem lett volna kielégíthető, ha a szóban forgó útvonalakat kiszolgáló minden szolgáltatóra közszolgáltatási kötelezettséget írnak elő. Különösen több útvonalon a Tirrenia volt az egyetlen szolgáltató (lásd például a (345) preambulumbekezdést), ahol pedig nem ez volt a helyzet, a többi szolgáltató által biztosított kínálat nem felelt meg a járatsűrűséggel, a folyamatossággal és a minőséggel kapcsolatos (minden) követelménynek. Emellett a legtöbb (ha ugyan nem az összes) útvonal kiszolgálása veszteséges, különösen a holtszezonban, így a közszolgáltatásért járó kompenzáció nélkül valószínűleg ellátatlan maradna. Az Ecorys hasonló következtetésre jutott a jelentésében (lásd a (98) preambulumbekezdést). Emellett a Bizottság elfogadja, hogy a Tirrenia privatizációjára irányuló eljárásra tekintettel a meglévő közszolgáltatási szerződés meghosszabbítása volt az egyetlen módja annak garantálásának, hogy a közszolgáltatás a privatizáció lezárultáig folyamatos legyen.

| (451) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor a Tirreniára bízott szolgáltatásokat ÁGÉSZ-ként határozta meg. A 2011. évi és a 2012. évi határozatban a Bizottság által megfogalmazott kétségek ezzel eloszlottak. |
| --- | --- |

(451)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy Olaszország nem követett el nyilvánvaló hibát, amikor a Tirreniára bízott szolgáltatásokat ÁGÉSZ-ként határozta meg. A 2011. évi és a 2012. évi határozatban a Bizottság által megfogalmazott kétségek ezzel eloszlottak.

7.3.1.3.   A közszolgáltatási kötelezettséget meghatározó megbízási aktus szükségessége és a kompenzáció kiszámításának módszere

A közszolgáltatási kötelezettséget meghatározó megbízási aktus szükségessége és a kompenzáció kiszámításának módszere

| (452) | A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 2.3. pontja szerint az EUMSZ 106. cikke értelmében vett általános gazdasági érdekű szolgáltatás azt jelenti, hogy az érintett vállalkozást egy vagy több aktussal hivatalosan megbízzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával. |
| --- | --- |

(452)

A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 2.3. pontja szerint az EUMSZ 106. cikke értelmében vett általános gazdasági érdekű szolgáltatás azt jelenti, hogy az érintett vállalkozást egy vagy több aktussal hivatalosan megbízzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával.

| (453) | Ezeknek az aktusoknak különösen a következőket kell meghatározniuk:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellege és időtartama; |
| --- | --- | --- |

(453)

Ezeknek az aktusoknak különösen a következőket kell meghatározniuk:

a)

a közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellege és időtartama;

| b) | a vállalkozás és az érintett terület; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás és az érintett terület;

| c) | a kizárólagos jogok jellege; |
| --- | --- |

c)

a kizárólagos jogok jellege;

| d) | a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; |
| --- | --- |

d)

a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei;

| e) | a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések.

| (454) | A 2011. és 2012. évi határozatában a Bizottság kételyeket fogalmazott meg, hogy a megbízási aktus átfogóan írta-e le a Tirrenia közszolgáltatási kötelezettségének jellegét a meghosszabbítással érintett időszakban. Emellett a Bizottság hangsúlyozta, hogy nem fogadtak el ötéves tervet a 2005 és 2008 közötti időszakra, amint azt az eredeti szerződés előírta. Mindazonáltal a Bizottság emlékeztetett arra is, hogy a megbízás különböző elemei belefoglalhatók több aktusba anélkül, hogy megkérdőjeleződne a kötelezettségek meghatározásának megfelelősége. A meghosszabbítással érintett időszakban a Tirrenia megbízási aktusa tartalmazta az eredeti szerződést (amelyet idővel módosítottak és meghosszabbítottak), az ötéves terveket, az olasz hatóságok több eseti döntését, a CIPE-irányelvet és a 2009. évi törvényt. |
| --- | --- |

(454)

A 2011. és 2012. évi határozatában a Bizottság kételyeket fogalmazott meg, hogy a megbízási aktus átfogóan írta-e le a Tirrenia közszolgáltatási kötelezettségének jellegét a meghosszabbítással érintett időszakban. Emellett a Bizottság hangsúlyozta, hogy nem fogadtak el ötéves tervet a 2005 és 2008 közötti időszakra, amint azt az eredeti szerződés előírta. Mindazonáltal a Bizottság emlékeztetett arra is, hogy a megbízás különböző elemei belefoglalhatók több aktusba anélkül, hogy megkérdőjeleződne a kötelezettségek meghatározásának megfelelősége. A meghosszabbítással érintett időszakban a Tirrenia megbízási aktusa tartalmazta az eredeti szerződést (amelyet idővel módosítottak és meghosszabbítottak), az ötéves terveket, az olasz hatóságok több eseti döntését, a CIPE-irányelvet és a 2009. évi törvényt.

| (455) | Ilyen körülmények között a Bizottság először is megjegyzi, hogy az eredeti (idővel módosított) szerződés, amely a Tirrenia megbízási aktusának központi eleme, teljes mértékben hatályos maradt a privatizáció lezárulásáig egy sor törvényerejű rendelet alapján (lásd a (432) preambulumbekezdést). Ezek a dokumentumok meghatározzák, hogy a Tirreniát a privatizációja lezárultáig bízták meg közszolgáltatási kötelezettséggel. |
| --- | --- |

(455)

Ilyen körülmények között a Bizottság először is megjegyzi, hogy az eredeti (idővel módosított) szerződés, amely a Tirrenia megbízási aktusának központi eleme, teljes mértékben hatályos maradt a privatizáció lezárulásáig egy sor törvényerejű rendelet alapján (lásd a (432) preambulumbekezdést). Ezek a dokumentumok meghatározzák, hogy a Tirreniát a privatizációja lezárultáig bízták meg közszolgáltatási kötelezettséggel.

| (456) | Az eredeti szerződés szerint az ötéves tervek határozzák meg a kiszolgálandó útvonalakat és kikötőket, a szóban forgó tengeri összeköttetésekhez használandó hajók típusát és kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát és a fizetendő viteldíjakat, ideértve a különösen a szigeti régiók lakosai számára biztosított, támogatott viteldíjakat. Noha a 2005 és 2008 közötti időszakra szóló tervet hivatalosan nem fogadták el, a 2000 és 2004 közöttre szóló terv (amelyet a 2001. szeptember 20-i miniszteri rendelet hagyott jóvá), továbbra is alkalmazandó volt, több eseti módosításra is figyelemmel (lásd a (33) preambulumbekezdést), amelyekről a kormány döntött (általában a miniszter vagy a tárcaközi konferencia (158)). Ezek a módosítások főként a közszolgáltatási kötelezettségek terjedelmét korlátozták idővel (például egyes útvonalak törlésével, ideértve a (444) preambulumbekezdésben leírt módosításokat), míg a 2000–2004-es tervben foglalt legtöbb kötelezettség (amely terv teljes mértékben az Olaszország által a 2001. évi határozattal összefüggésben tett kötelezettségvállalásokat tükrözi) javarészt változatlanul hatályban maradt. Ezért, hacsak nem született döntés a 2000–2004-es terv konkrét elemének (például adott útvonal, gyakoriság, hajótípus) módosításáról, a terv rendelkezései továbbra is teljeskörűen alkalmazandók voltak a 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban. 2009 előtt az eredeti szerződésben előírt kezdeti viteldíjrendszert több egymást követő aktus módosította. Ugyanakkor a meghosszabbítással érintett időszak egészében nem adtak ki tárcaközi rendeletet, hogy tovább módosítsák a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia által kiszabandó viteldíjakat. Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket a Tirreniának teljesítenie kellett a meghosszabbítással érintett időszakban, kellően egyértelműen meghatározták. |
| --- | --- |

(456)

Az eredeti szerződés szerint az ötéves tervek határozzák meg a kiszolgálandó útvonalakat és kikötőket, a szóban forgó tengeri összeköttetésekhez használandó hajók típusát és kapacitását, a szolgáltatás gyakoriságát és a fizetendő viteldíjakat, ideértve a különösen a szigeti régiók lakosai számára biztosított, támogatott viteldíjakat. Noha a 2005 és 2008 közötti időszakra szóló tervet hivatalosan nem fogadták el, a 2000 és 2004 közöttre szóló terv (amelyet a 2001. szeptember 20-i miniszteri rendelet hagyott jóvá), továbbra is alkalmazandó volt, több eseti módosításra is figyelemmel (lásd a (33) preambulumbekezdést), amelyekről a kormány döntött (általában a miniszter vagy a tárcaközi konferencia (158)). Ezek a módosítások főként a közszolgáltatási kötelezettségek terjedelmét korlátozták idővel (például egyes útvonalak törlésével, ideértve a (444) preambulumbekezdésben leírt módosításokat), míg a 2000–2004-es tervben foglalt legtöbb kötelezettség (amely terv teljes mértékben az Olaszország által a 2001. évi határozattal összefüggésben tett kötelezettségvállalásokat tükrözi) javarészt változatlanul hatályban maradt. Ezért, hacsak nem született döntés a 2000–2004-es terv konkrét elemének (például adott útvonal, gyakoriság, hajótípus) módosításáról, a terv rendelkezései továbbra is teljeskörűen alkalmazandók voltak a 2009. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban. 2009 előtt az eredeti szerződésben előírt kezdeti viteldíjrendszert több egymást követő aktus módosította. Ugyanakkor a meghosszabbítással érintett időszak egészében nem adtak ki tárcaközi rendeletet, hogy tovább módosítsák a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia által kiszabandó viteldíjakat. Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket a Tirreniának teljesítenie kellett a meghosszabbítással érintett időszakban, kellően egyértelműen meghatározták.

158

| (457) | A Bizottság a 2011. évi határozat (239) és (240) preambulumbekezdésében már megjegyezte, a kompenzáció összegének kiszámításához szükséges paramétereket előzetesen megállapították és egyértelműen leírták. Különösen a 2009. év tekintetében az eredeti szerződés (lásd a (38)–(40) preambulumbekezdést) kimerítő és pontos listát adott a figyelembe veendő költségelemekről valamint a szolgáltatónál jelentkező befektetési jövedelem kiszámításának módszeréről. A 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszak tekintetében a vonatkozó módszert a CIPE-irányelv határozza meg (lásd a (41) és azt követő preambulumbekezdéseket). Konkrétabban: a CIPE-irányelv részletesen meghatározza a figyelembe veendő költségelemeket, valamint a befektetési jövedelmet. Végül a 2009. évi törvény tartalmazza a kompenzáció 2010-től alkalmazandó maximális összegét (72 685 642 EUR). Emellett az eredeti szerződés megállapította, hogy a kompenzációt részletekben fizetik ki, és garantálta, hogy a kompenzáció a közszolgáltatás teljesítésével összefüggésben felmerült tényleges költségekre és bevételekre alapuljon. Ily módon a túlkompenzáció feltárható és könnyen kiküszöbölhető volt. Adott esetben az állam visszafizettethette a túlkompenzációt a Tirreniával. |
| --- | --- |

(457)

A Bizottság a 2011. évi határozat (239) és (240) preambulumbekezdésében már megjegyezte, a kompenzáció összegének kiszámításához szükséges paramétereket előzetesen megállapították és egyértelműen leírták. Különösen a 2009. év tekintetében az eredeti szerződés (lásd a (38)–(40) preambulumbekezdést) kimerítő és pontos listát adott a figyelembe veendő költségelemekről valamint a szolgáltatónál jelentkező befektetési jövedelem kiszámításának módszeréről. A 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszak tekintetében a vonatkozó módszert a CIPE-irányelv határozza meg (lásd a (41) és azt követő preambulumbekezdéseket). Konkrétabban: a CIPE-irányelv részletesen meghatározza a figyelembe veendő költségelemeket, valamint a befektetési jövedelmet. Végül a 2009. évi törvény tartalmazza a kompenzáció 2010-től alkalmazandó maximális összegét (72 685 642 EUR). Emellett az eredeti szerződés megállapította, hogy a kompenzációt részletekben fizetik ki, és garantálta, hogy a kompenzáció a közszolgáltatás teljesítésével összefüggésben felmerült tényleges költségekre és bevételekre alapuljon. Ily módon a túlkompenzáció feltárható és könnyen kiküszöbölhető volt. Adott esetben az állam visszafizettethette a túlkompenzációt a Tirreniával.

| (458) | A Bizottság úgy ítéli meg ennek alapján, hogy az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszak tekintetében a megbízási aktusok egyértelműen meghatározták a közszolgáltatási kötelezettségeket, az időtartamot, a vállalkozást és az érintett területet, a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paramétereit, továbbá a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedéseket, amint azt a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály előírta. |
| --- | --- |

(458)

A Bizottság úgy ítéli meg ennek alapján, hogy az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszak tekintetében a megbízási aktusok egyértelműen meghatározták a közszolgáltatási kötelezettségeket, az időtartamot, a vállalkozást és az érintett területet, a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paramétereit, továbbá a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedéseket, amint azt a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály előírta.

7.3.1.4.   A megbízási időszak tartama

A megbízási időszak tartama

| (459) | A 2011. évi ÁGÉSZ-keresztszabály 17. pontjában leírtak szerint „a megbízási időtartam hosszát objektív kritériumokkal, például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával kell alátámasztani. A megbízás időtartama elvileg nem haladhatja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges legfontosabb eszközök leírásához szükséges időt.” |
| --- | --- |

(459)

A 2011. évi ÁGÉSZ-keresztszabály 17. pontjában leírtak szerint „a megbízási időtartam hosszát objektív kritériumokkal, például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával kell alátámasztani. A megbízás időtartama elvileg nem haladhatja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges legfontosabb eszközök leírásához szükséges időt.”

| (460) | Olaszország azzal érvelt, hogy a meghosszabbítás időtartama összhangban van az ÁGÉSZ nyújtásához alkalmazott legfontosabb eszközök leírásához szükséges idővel. Közelebbről a meghosszabbított eredeti szerződés teljes tartama éppen meghaladja a 23,5 évet. A Tirrenia által a közszolgáltatás ellátásához használt hajók hasznos élettartama (159) 30 év (a motoros kompok esetében), illetve 20 év (a nagysebességű személyszállító járművek esetében), és ezen időszak alatt írják le őket. Emellett Olaszország emlékeztetett arra, hogy a 2009. január 1-jétől 2012. július 18-ig történő meghosszabbításra azért volt szükség, hogy biztosítsa a közszolgáltatás folyamatosságát a privatizáció lezárásáig. |
| --- | --- |

(460)

Olaszország azzal érvelt, hogy a meghosszabbítás időtartama összhangban van az ÁGÉSZ nyújtásához alkalmazott legfontosabb eszközök leírásához szükséges idővel. Közelebbről a meghosszabbított eredeti szerződés teljes tartama éppen meghaladja a 23,5 évet. A Tirrenia által a közszolgáltatás ellátásához használt hajók hasznos élettartama (159) 30 év (a motoros kompok esetében), illetve 20 év (a nagysebességű személyszállító járművek esetében), és ezen időszak alatt írják le őket. Emellett Olaszország emlékeztetett arra, hogy a 2009. január 1-jétől 2012. július 18-ig történő meghosszabbításra azért volt szükség, hogy biztosítsa a közszolgáltatás folyamatosságát a privatizáció lezárásáig.

159

| (461) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a megbízás időtartama kellően indokolt, és hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 17. pontjának megfelelnek. |
| --- | --- |

(461)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a megbízás időtartama kellően indokolt, és hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 17. pontjának megfelelnek.

7.3.1.5.   A 2006/111/EK bizottsági irányelvnek (160) való megfelelés

160

| (462) | A 2011. évi ÁGÉSZ-közlemény 18. pontja szerint „a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a vállalkozás szükséges esetben megfelel a 2006/111/EK irányelvnek. |
| --- | --- |

(462)

A 2011. évi ÁGÉSZ-közlemény 18. pontja szerint „a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a vállalkozás szükséges esetben megfelel a 2006/111/EK irányelvnek.

| (463) | Emellett a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 44. pontja előírja a következőket: „Ha egy vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén belül és kívül is végez tevékenységeket, akkor az általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségeit és bevételeit a többi szolgáltatásétól elkülönítve kell kimutatnia belső számláiban a 31. pontban előírt elvekkel összhangban.” |
| --- | --- |

(463)

Emellett a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 44. pontja előírja a következőket: „Ha egy vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén belül és kívül is végez tevékenységeket, akkor az általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségeit és bevételeit a többi szolgáltatásétól elkülönítve kell kimutatnia belső számláiban a 31. pontban előírt elvekkel összhangban.”

| (464) | Olaszország emlékeztetett arra, hogy a 2001. évi határozat 4. cikke előírta, hogy a Tirrenia 2001. január 1-jétől vezessen külön számlákat az egyes útvonalak vonatkozásában. Hasonlóképpen a 2004. évi határozat 1. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezett, hogy az Adriatica (amely 2004-ben egyesült a Tirreniával) vezessen külön számlákat 2004. január 1-jétől az egyes útvonalai tekintetében. A 2001. évi határozattal összefüggésben és a Bizottság kérésére a PriceWaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) tanulmányt készített, amely megjelenítette a Tirrenia analitikus számláit az 1992 és 1999 közötti időszakot érintően. Ebben az összefüggésben a PWC véleményt adott ki, amely megerősítette, hogy az e számlák elkészítéséhez használt módszertan megfelelő volt, és összhangban állt az alkalmazandó számviteli gyakorlattal. Olaszország szerint a Tirrenia és az Adriatica továbbra is ezen az alapon készítették el analitikus számláikat, tehát megfeleltek a 2001. évi és 2004. évi határozatban megállapított követelményeknek. A vizsgált időszak tekintetében Olaszország bizonyítékként benyújtotta a Tirrenia útvonalak szerinti bontásban készített számláit 2009, 2010 és 2011 vonatkozásában. |
| --- | --- |

(464)

Olaszország emlékeztetett arra, hogy a 2001. évi határozat 4. cikke előírta, hogy a Tirrenia 2001. január 1-jétől vezessen külön számlákat az egyes útvonalak vonatkozásában. Hasonlóképpen a 2004. évi határozat 1. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezett, hogy az Adriatica (amely 2004-ben egyesült a Tirreniával) vezessen külön számlákat 2004. január 1-jétől az egyes útvonalai tekintetében. A 2001. évi határozattal összefüggésben és a Bizottság kérésére a PriceWaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) tanulmányt készített, amely megjelenítette a Tirrenia analitikus számláit az 1992 és 1999 közötti időszakot érintően. Ebben az összefüggésben a PWC véleményt adott ki, amely megerősítette, hogy az e számlák elkészítéséhez használt módszertan megfelelő volt, és összhangban állt az alkalmazandó számviteli gyakorlattal. Olaszország szerint a Tirrenia és az Adriatica továbbra is ezen az alapon készítették el analitikus számláikat, tehát megfeleltek a 2001. évi és 2004. évi határozatban megállapított követelményeknek. A vizsgált időszak tekintetében Olaszország bizonyítékként benyújtotta a Tirrenia útvonalak szerinti bontásban készített számláit 2009, 2010 és 2011 vonatkozásában.

| (465) | 2012-őt illetően a CIN (az új szerződés szerinti kötelezettségeivel összhangban) útvonalankénti bontásban készítette el a számláit, mihelyt elkezdte a szolgáltatásnyújtást. A rendkívüli biztos nem készített ilyen elszámolásokat a 2012. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakra, mivel a privatizáció lezárulása a küszöbön állt. Ugyanakkor a rendkívüli biztos 2012-ben egész éven át benyújtott negyedéves pénzügyi kimutatásokat a gazdaságfejlesztési minisztérium részére. Az olasz hatóságok ezeket a kimutatásokat bizonyítékként benyújtották. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a kimutatások kellőképpen igazolják, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia számára odaítélt, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem fedezte teljes mértékben a közszolgáltatás nettó költségét, ezért kizárt bármilyen lehetséges kereszttámogatást (lásd még a (472) preambulumbekezdést). A Bizottság megjegyzi, hogy ezért a számlák elkülönítésével kapcsolatos két fő célkitűzés, azaz a túlkompenzáció és a kereszttámogatás elkerülése megvalósult. |
| --- | --- |

(465)

2012-őt illetően a CIN (az új szerződés szerinti kötelezettségeivel összhangban) útvonalankénti bontásban készítette el a számláit, mihelyt elkezdte a szolgáltatásnyújtást. A rendkívüli biztos nem készített ilyen elszámolásokat a 2012. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakra, mivel a privatizáció lezárulása a küszöbön állt. Ugyanakkor a rendkívüli biztos 2012-ben egész éven át benyújtott negyedéves pénzügyi kimutatásokat a gazdaságfejlesztési minisztérium részére. Az olasz hatóságok ezeket a kimutatásokat bizonyítékként benyújtották. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a kimutatások kellőképpen igazolják, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia számára odaítélt, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem fedezte teljes mértékben a közszolgáltatás nettó költségét, ezért kizárt bármilyen lehetséges kereszttámogatást (lásd még a (472) preambulumbekezdést). A Bizottság megjegyzi, hogy ezért a számlák elkülönítésével kapcsolatos két fő célkitűzés, azaz a túlkompenzáció és a kereszttámogatás elkerülése megvalósult.

| (466) | A fentiek alapján, és figyelembe véve a privatizáció sajátos körülményeit, a Bizottság megállapítja, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 18. és 44. pontjában megállapított követelmények teljesültek. |
| --- | --- |

(466)

A fentiek alapján, és figyelembe véve a privatizáció sajátos körülményeit, a Bizottság megállapítja, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 18. és 44. pontjában megállapított követelmények teljesültek.

7.3.1.6.   A kompenzáció összege

A kompenzáció összege

| (467) | A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 21. pontja kimondja, hogy „Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget”. |
| --- | --- |

(467)

A 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 21. pontja kimondja, hogy „Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget”.

| (468) | A szóban forgó ügyben mivel a kompenzáció legalább egy része a keretszabály hatálybalépése (161) előtt nyújtott jogellenes támogatásnak minősül, a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 69. pontja kifejezetten előírja, hogy az állami támogatások értékelésének alkalmazásában a nettó elkerülhető költség módszere nem alkalmazandó. Ehelyett a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához szükséges nettó költségek kiszámításának alternatív módszerei alkalmazhatók, például a költségallokáción alapuló módszer. Ez utóbbi módszer szerint a nettó költséget a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésével összefüggő, a megbízási aktusban meghatározott és megbecsült költségek és bevételek különbségeként számítják ki. A 2011. évi keretszabály 28–38. pontja részletesebben megállapítja e módszer alkalmazását. |
| --- | --- |

(468)

A szóban forgó ügyben mivel a kompenzáció legalább egy része a keretszabály hatálybalépése (161) előtt nyújtott jogellenes támogatásnak minősül, a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 69. pontja kifejezetten előírja, hogy az állami támogatások értékelésének alkalmazásában a nettó elkerülhető költség módszere nem alkalmazandó. Ehelyett a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához szükséges nettó költségek kiszámításának alternatív módszerei alkalmazhatók, például a költségallokáción alapuló módszer. Ez utóbbi módszer szerint a nettó költséget a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésével összefüggő, a megbízási aktusban meghatározott és megbecsült költségek és bevételek különbségeként számítják ki. A 2011. évi keretszabály 28–38. pontja részletesebben megállapítja e módszer alkalmazását.

161

| (469) | A 2011. és 2012. évi határozatban a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a kompenzáció ezen összege arányos volt-e, és még mindig kételyei voltak a Tirreniára bízott egyes közszolgáltatások valódi ÁGÉSZ-kénti minősítését érintően. E kételyekkel a 7.3.1.2. szakasz foglalkozott. A Bizottság ugyanakkor kétségeket fogalmazott meg a 2010-től alkalmazandó 6,5 %-os kockázati prémium tekintetében is. Közelebbről a Bizottság megkérdőjelezte, hogy e prémium a kockázat megfelelő szintjét tükrözi-e, figyelembe véve, hogy első látásra úgy tűnt, a Tirrenia nem vállalja az ilyen szolgáltatások nyújtásával szokásosan összefüggő kockázatokat. |
| --- | --- |

(469)

A 2011. és 2012. évi határozatban a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a kompenzáció ezen összege arányos volt-e, és még mindig kételyei voltak a Tirreniára bízott egyes közszolgáltatások valódi ÁGÉSZ-kénti minősítését érintően. E kételyekkel a 7.3.1.2. szakasz foglalkozott. A Bizottság ugyanakkor kétségeket fogalmazott meg a 2010-től alkalmazandó 6,5 %-os kockázati prémium tekintetében is. Közelebbről a Bizottság megkérdőjelezte, hogy e prémium a kockázat megfelelő szintjét tükrözi-e, figyelembe véve, hogy első látásra úgy tűnt, a Tirrenia nem vállalja az ilyen szolgáltatások nyújtásával szokásosan összefüggő kockázatokat.

| (470) | E körülmények között a Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2011. évi határozatban azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a Tirrenia esetleg csak a 2010-től nyújtott közszolgáltatási feladatok tekintetében részesült túlkompenzációban. Még ha a Bizottság nem is fogalmazott meg ilyen kétségeket 2009-et érintően, az olasz hatóságok átadták a 2009-re vonatkozó kompenzációs összeg (azaz 80 millió EUR) kiszámítását, amelyet az eredeti szerződésben megállapított módszer szerint határoztak meg. Érdemes rámutatni arra, hogy a Tirrenia megközelítőleg 93,1 millió EUR-t kért, de Olaszország egyes költségeket elutasított, mivel az említett módszer értelmében nem voltak támogathatók. A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy a Tirrenia nem részesült túlkompenzációban a közszolgáltatási kötelezettségeinek ellátásáért 2009-ben. |
| --- | --- |

(470)

E körülmények között a Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2011. évi határozatban azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a Tirrenia esetleg csak a 2010-től nyújtott közszolgáltatási feladatok tekintetében részesült túlkompenzációban. Még ha a Bizottság nem is fogalmazott meg ilyen kétségeket 2009-et érintően, az olasz hatóságok átadták a 2009-re vonatkozó kompenzációs összeg (azaz 80 millió EUR) kiszámítását, amelyet az eredeti szerződésben megállapított módszer szerint határoztak meg. Érdemes rámutatni arra, hogy a Tirrenia megközelítőleg 93,1 millió EUR-t kért, de Olaszország egyes költségeket elutasított, mivel az említett módszer értelmében nem voltak támogathatók. A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy a Tirrenia nem részesült túlkompenzációban a közszolgáltatási kötelezettségeinek ellátásáért 2009-ben.

| (471) | 2010-től elvben a 6,5 %-os kockázati prémiumot kellett alkalmazni a tőkemegtérülés WACC-képlet alapul vételével történő meghatározásához. Ugyanakkor a fent kifejtettek szerint (lásd a (362) preambulumbekezdést) Olaszország pontosította, hogy mivel a kompenzáció összegére a 2009. évi törvény felső határt állapított meg, úgy döntöttek, hogy a számításokat a 6,5 % mint tőkemegtérülési átalányráta használatával egyszerűsítik. Emellett Olaszország kifejtette, hogy tekintettel a vállalat nehéz pénzügyi helyzetére, a Tirreniát 2010. augusztus 5-én rendkívüli igazgatás alá kellett vonni. Olaszország szerint lehetetlen volt a közszolgáltatás nettó költségeinek (azaz a költségek mínusz a bevételek) teljeskörű fedezése a 2009. évi törvényben meghatározott maximális kompenzációs összeggel. Ezért a Tirrenia nem szerzett semmilyen hozamot a tőkéje után a 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban. |
| --- | --- |

(471)

2010-től elvben a 6,5 %-os kockázati prémiumot kellett alkalmazni a tőkemegtérülés WACC-képlet alapul vételével történő meghatározásához. Ugyanakkor a fent kifejtettek szerint (lásd a (362) preambulumbekezdést) Olaszország pontosította, hogy mivel a kompenzáció összegére a 2009. évi törvény felső határt állapított meg, úgy döntöttek, hogy a számításokat a 6,5 % mint tőkemegtérülési átalányráta használatával egyszerűsítik. Emellett Olaszország kifejtette, hogy tekintettel a vállalat nehéz pénzügyi helyzetére, a Tirreniát 2010. augusztus 5-én rendkívüli igazgatás alá kellett vonni. Olaszország szerint lehetetlen volt a közszolgáltatás nettó költségeinek (azaz a költségek mínusz a bevételek) teljeskörű fedezése a 2009. évi törvényben meghatározott maximális kompenzációs összeggel. Ezért a Tirrenia nem szerzett semmilyen hozamot a tőkéje után a 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban.

| (472) | Az olasz hatóságok által benyújtott, útvonalankénti számlák alapján a Bizottság meggyőződhetett arról, hogy mind 2010-ben, mind 2011-ben a Tirrenia által teljesített közszolgáltatások nettó költsége (figyelmen kívül hagyva a tőkemegtérülést) meghaladta a 72 685 642 EUR maximális kompenzációs összeget. A Tirrenia tehát valóban nem jutott tőkemegtérüléshez az említett években. A 2012 első féléve tekintetében a rendkívüli biztos által készített negyedéves beszámolók egyértelműen azt mutatják, hogy még ha figyelembe is veszik a 2009. évi törvényben meghatározott maximális kompenzációs összeg arányos részét, a Tirrenia kamatfizetés és adózás előtti (azaz a rendkívüli költségek nélküli) eredménye (162) továbbra is negatív. Így tehát megállapítható, hogy a Tirrenia a 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban sem ért el tőkemegtérülést. Összességében a Bizottság megállapítja, hogy a Tirrenia nem részesült túlkompenzációban az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszakban. |
| --- | --- |

(472)

Az olasz hatóságok által benyújtott, útvonalankénti számlák alapján a Bizottság meggyőződhetett arról, hogy mind 2010-ben, mind 2011-ben a Tirrenia által teljesített közszolgáltatások nettó költsége (figyelmen kívül hagyva a tőkemegtérülést) meghaladta a 72 685 642 EUR maximális kompenzációs összeget. A Tirrenia tehát valóban nem jutott tőkemegtérüléshez az említett években. A 2012 első féléve tekintetében a rendkívüli biztos által készített negyedéves beszámolók egyértelműen azt mutatják, hogy még ha figyelembe is veszik a 2009. évi törvényben meghatározott maximális kompenzációs összeg arányos részét, a Tirrenia kamatfizetés és adózás előtti (azaz a rendkívüli költségek nélküli) eredménye (162) továbbra is negatív. Így tehát megállapítható, hogy a Tirrenia a 2010. január 1. és 2012. július 18. közötti időszakban sem ért el tőkemegtérülést. Összességében a Bizottság megállapítja, hogy a Tirrenia nem részesült túlkompenzációban az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszakban.

162

| (473) | A 2011. ÁGÉSZ-határozat 49. pontja előírja, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért adott kompenzáció eredményeként a vállalkozások nem részesülnek (az említett keretszabály 47. pontjában) meghatározott összeget meghaladó kompenzációban. Többek között a tagállamoknak a Bizottság kérésére erről bizonyítékot kell tudniuk szolgáltatni. Emellett a megbízás lejáratakor és legalább 3 éves időközönként rendszeresen ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk vagy gondoskodniuk kell azok végrehajtásáról. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok benyújtották a fent leírt szükséges bizonyítékokat (lásd a (464)–(465) preambulumbekezdést). A Tirrenia minden évben útvonalankénti számlákat küldött a felügyeleti minisztériumnak, amelyek alapján e minisztérium felülvizsgálhatta a kompenzáció összegét. A Bizottság emellett emlékeztetett arra, hogy a kompenzációt részletekben folyósítják (lásd a (36) preambulumbekezdést), és hogy a végső kifizetést az adott év tényleges költségei és bevételei alapján végzik el. Ez garantálja, hogy a kompenzáció ne haladja meg a szolgáltatás nettó költségeit (amelyhez elvben tőkemegtérülés is adódik, még ha a gyakorlatban nem is ez volt a helyzet a vizsgált időszakban). A teljesség igényével a Bizottság megjegyzi, hogy 2010. augusztus 5-től az olasz állam által kijelölt rendkívüli biztos jelenléte további biztosítékot jelentett a túlkompenzációval szemben. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek az intézkedések elegendőek az esetleges túlkompenzáció elkerüléséhez és feltárásához. |
| --- | --- |

(473)

A 2011. ÁGÉSZ-határozat 49. pontja előírja, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért adott kompenzáció eredményeként a vállalkozások nem részesülnek (az említett keretszabály 47. pontjában) meghatározott összeget meghaladó kompenzációban. Többek között a tagállamoknak a Bizottság kérésére erről bizonyítékot kell tudniuk szolgáltatni. Emellett a megbízás lejáratakor és legalább 3 éves időközönként rendszeresen ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk vagy gondoskodniuk kell azok végrehajtásáról. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok benyújtották a fent leírt szükséges bizonyítékokat (lásd a (464)–(465) preambulumbekezdést). A Tirrenia minden évben útvonalankénti számlákat küldött a felügyeleti minisztériumnak, amelyek alapján e minisztérium felülvizsgálhatta a kompenzáció összegét. A Bizottság emellett emlékeztetett arra, hogy a kompenzációt részletekben folyósítják (lásd a (36) preambulumbekezdést), és hogy a végső kifizetést az adott év tényleges költségei és bevételei alapján végzik el. Ez garantálja, hogy a kompenzáció ne haladja meg a szolgáltatás nettó költségeit (amelyhez elvben tőkemegtérülés is adódik, még ha a gyakorlatban nem is ez volt a helyzet a vizsgált időszakban). A teljesség igényével a Bizottság megjegyzi, hogy 2010. augusztus 5-től az olasz állam által kijelölt rendkívüli biztos jelenléte további biztosítékot jelentett a túlkompenzációval szemben. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek az intézkedések elegendőek az esetleges túlkompenzáció elkerüléséhez és feltárásához.

| (474) | A fent leírt elemek alapján (lásd a (467)–(473) preambulumbekezdést) a Bizottság megállapítja, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 2.8. szakaszában (Az ellentételezés összege) foglalt alkalmazandó követelményeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

(474)

A fent leírt elemek alapján (lásd a (467)–(473) preambulumbekezdést) a Bizottság megállapítja, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 2.8. szakaszában (Az ellentételezés összege) foglalt alkalmazandó követelményeknek megfelelnek.

7.3.1.7.   A kikötési elsőbbség

A kikötési elsőbbség

| (475) | A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése egyértelműen meghatározza, hogy a kikötési elsőbbségre azért van szükség, hogy garantálják a szigetekkel való területi folytonosságot, és tekintettel a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia közszolgáltatási kötelezettségeire. Ha a közszolgáltatási kötelezettségekkel megbízott vállalatok nem rendelkeznének kikötési elsőbbséggel, adott esetben (néha) ki kell várniuk a sort a kikötésnél, ezáltal késhetnek, ami aláássa a polgároknak megbízható és kényelmes összeköttetés biztosításában álló célt. Valóban szükség van szabályos menetrendre a szigeti lakosság mobilitási szükségleteinek kielégítése érdekében, és hogy hozzájáruljanak az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez. Továbbá, mivel a (meghosszabbított) eredeti szerződés nem állapít meg konkrét időbeosztási kötelezettséget a közszolgáltatási útvonalakon az indulás tekintetében, a kikötési elsőbbség segít biztosítani, hogy minden kikötő oly módon ossza ki a kikötőhelyeket és kikötési időket, hogy a közszolgáltató meg tudjon felelni közszolgáltatási kötelezettségének. |
| --- | --- |

(475)

A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (21) bekezdése egyértelműen meghatározza, hogy a kikötési elsőbbségre azért van szükség, hogy garantálják a szigetekkel való területi folytonosságot, és tekintettel a korábbi Tirrenia-csoport vállalatai, köztük a Tirrenia közszolgáltatási kötelezettségeire. Ha a közszolgáltatási kötelezettségekkel megbízott vállalatok nem rendelkeznének kikötési elsőbbséggel, adott esetben (néha) ki kell várniuk a sort a kikötésnél, ezáltal késhetnek, ami aláássa a polgároknak megbízható és kényelmes összeköttetés biztosításában álló célt. Valóban szükség van szabályos menetrendre a szigeti lakosság mobilitási szükségleteinek kielégítése érdekében, és hogy hozzájáruljanak az érintett szigetek gazdasági fejlődéséhez. Továbbá, mivel a (meghosszabbított) eredeti szerződés nem állapít meg konkrét időbeosztási kötelezettséget a közszolgáltatási útvonalakon az indulás tekintetében, a kikötési elsőbbség segít biztosítani, hogy minden kikötő oly módon ossza ki a kikötőhelyeket és kikötési időket, hogy a közszolgáltató meg tudjon felelni közszolgáltatási kötelezettségének.

| (476) | Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedést azért ítélték oda, hogy a Tirrenia el tudja látni közszolgáltatási kötelezettségeit, amelyek valódi ÁGÉSZ-nak minősülnek (lásd a (449) preambulumbekezdést). Továbbá az olasz hatóságok megerősítették, hogy a kikötési elsőbbség csak a közszolgáltatási rendszer szerint nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó (és akkor nem például, amikor a Tirrenia kereskedelmi alapon nyújt szolgáltatást a főszezonban). A Bizottság már részletesen értékelte (lásd a (440)–(474) preambulumbekezdést) az ÁGÉSZ összeegyeztethetőségét és a Tirrenia részére az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszakban nyújtott, kapcsolódó kompenzációt. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a kikötési elsőbbség összeegyeztethetőségének értékelése annak megállapítására korlátozható, hogy vajon ez az intézkedés vezethet-e túlkompenzációhoz. |
| --- | --- |

(476)

Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedést azért ítélték oda, hogy a Tirrenia el tudja látni közszolgáltatási kötelezettségeit, amelyek valódi ÁGÉSZ-nak minősülnek (lásd a (449) preambulumbekezdést). Továbbá az olasz hatóságok megerősítették, hogy a kikötési elsőbbség csak a közszolgáltatási rendszer szerint nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó (és akkor nem például, amikor a Tirrenia kereskedelmi alapon nyújt szolgáltatást a főszezonban). A Bizottság már részletesen értékelte (lásd a (440)–(474) preambulumbekezdést) az ÁGÉSZ összeegyeztethetőségét és a Tirrenia részére az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszakban nyújtott, kapcsolódó kompenzációt. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a kikötési elsőbbség összeegyeztethetőségének értékelése annak megállapítására korlátozható, hogy vajon ez az intézkedés vezethet-e túlkompenzációhoz.

| (477) | A Bizottság tudomásul veszi az Olaszország által előterjesztett azon érveket, hogy a kikötési elsőbbségből adódó bármilyen potenciális pénzügyi előny csak mérsékelt lehet (lásd a (191) preambulumbekezdést). Ennek eredményeként az ezen intézkedésből eredő túlkompenzáció kockázata is alacsony. Emellett amennyiben ez az intézkedés csökkentené a közszolgáltató működési költségeit vagy növelné bevételeit, ezek a hatások egyértelműen tükröződnének a szolgáltató belső számláiban. Ezért a Tirreniára alkalmazandó fent (lásd a 7.3.1.6. szakaszt) leírt túlkompenzációs ellenőrzések alkalmasak arra is, hogy a kikötési elsőbbségből eredő esetleges túlkompenzációt feltárják. |
| --- | --- |

(477)

A Bizottság tudomásul veszi az Olaszország által előterjesztett azon érveket, hogy a kikötési elsőbbségből adódó bármilyen potenciális pénzügyi előny csak mérsékelt lehet (lásd a (191) preambulumbekezdést). Ennek eredményeként az ezen intézkedésből eredő túlkompenzáció kockázata is alacsony. Emellett amennyiben ez az intézkedés csökkentené a közszolgáltató működési költségeit vagy növelné bevételeit, ezek a hatások egyértelműen tükröződnének a szolgáltató belső számláiban. Ezért a Tirreniára alkalmazandó fent (lásd a 7.3.1.6. szakaszt) leírt túlkompenzációs ellenőrzések alkalmasak arra is, hogy a kikötési elsőbbségből eredő esetleges túlkompenzációt feltárják.

| (478) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a kikötési elsőbbség, amely elválaszthatatlan a Tirrenia által nyújtott ÁGÉSZ-tól, szintén összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján. |
| --- | --- |

(478)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a kikötési elsőbbség, amely elválaszthatatlan a Tirrenia által nyújtott ÁGÉSZ-tól, szintén összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése és a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján.

7.3.1.8.   A 2005. évi ÁGÉSZ-határozatnak való megfeleléséről

A 2005. évi ÁGÉSZ-határozatnak való megfeleléséről

| (479) | A fent kifejtettek szerint (lásd a (436) preambulumbekezdést), az ÁGÉSZ odaítélését megelőző két pénzügyi évben az átlagos éves utasforgalom meghaladta a 300 000 utast a Nápoly–Palermo, a Civitavecchia–Olbia és a Genova–Porto Torres útvonalon. A többi kilenc útvonal (163) tekintetében, amelyeket a Tirrenia a meghosszabbított eredeti szerződés szerint szolgált ki, ezt a határértéket nem lépték át. Ezért e kilenc útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt követelmények teljesülnek. A Bizottság emellett úgy véli, hogy a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdése, amely előírja a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek való megfelelést, szintén teljesül (164). A Bizottság tehát megállapítja, hogy a fennmaradó kilenc útvonalat lehet a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat alapján értékelni. |
| --- | --- |

(479)

A fent kifejtettek szerint (lásd a (436) preambulumbekezdést), az ÁGÉSZ odaítélését megelőző két pénzügyi évben az átlagos éves utasforgalom meghaladta a 300 000 utast a Nápoly–Palermo, a Civitavecchia–Olbia és a Genova–Porto Torres útvonalon. A többi kilenc útvonal (163) tekintetében, amelyeket a Tirrenia a meghosszabbított eredeti szerződés szerint szolgált ki, ezt a határértéket nem lépték át. Ezért e kilenc útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt követelmények teljesülnek. A Bizottság emellett úgy véli, hogy a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2. cikkének (2) bekezdése, amely előírja a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek való megfelelést, szintén teljesül (164). A Bizottság tehát megállapítja, hogy a fennmaradó kilenc útvonalat lehet a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat alapján értékelni.

163

164

| (480) | A Bizottság fent már megállapította (lásd a 7.3.1.3. szakaszt), hogy az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszak tekintetében a megbízási aktusok egyértelműen meghatározták a közszolgáltatási kötelezettséget, az időtartamot, a vállalkozást és az érintett területet, a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paramétereit, továbbá a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedéseket. Így tehát a fennmaradó kilenc útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 4. cikke (Megbízás) teljesül. |
| --- | --- |

(480)

A Bizottság fent már megállapította (lásd a 7.3.1.3. szakaszt), hogy az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszak tekintetében a megbízási aktusok egyértelműen meghatározták a közszolgáltatási kötelezettséget, az időtartamot, a vállalkozást és az érintett területet, a kompenzáció kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paramétereit, továbbá a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedéseket. Így tehát a fennmaradó kilenc útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 4. cikke (Megbízás) teljesül.

| (481) | Emellett a Bizottság megállapította (lásd a 7.3.1.6. szakaszt), hogy i. a Tirrenia nem részesült túlkompenzációban az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszakban, és hogy az olasz hatóságok rendszeres ellenőrzéseket végeztek annak kiküszöbölésére, hogy a Tirreniának túlzott mértékű kompenzációt fizessenek. Ennek alapján a Bizottság azt is megállapítja, hogy a fennmaradó kilenc útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 5. cikke (Ellentételezés) és 6. cikke (A túlkompenzáció ellenőrzése) is teljesül. |
| --- | --- |

(481)

Emellett a Bizottság megállapította (lásd a 7.3.1.6. szakaszt), hogy i. a Tirrenia nem részesült túlkompenzációban az eredeti szerződés meghosszabbításával érintett időszakban, és hogy az olasz hatóságok rendszeres ellenőrzéseket végeztek annak kiküszöbölésére, hogy a Tirreniának túlzott mértékű kompenzációt fizessenek. Ennek alapján a Bizottság azt is megállapítja, hogy a fennmaradó kilenc útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 5. cikke (Ellentételezés) és 6. cikke (A túlkompenzáció ellenőrzése) is teljesül.

| (482) | Tekintettel a közszolgáltatás nyújtásától való elválaszthatatlanságára és a fenti értékelésre (lásd a 7.3.1.7. szakaszt), a kilenc fennmaradó útvonal kiszolgálása tekintetében odaítélt kikötési elsőbbség megfelel a 2005. évi ÁGÉSZ-határozatnak. |
| --- | --- |

(482)

Tekintettel a közszolgáltatás nyújtásától való elválaszthatatlanságára és a fenti értékelésre (lásd a 7.3.1.7. szakaszt), a kilenc fennmaradó útvonal kiszolgálása tekintetében odaítélt kikötési elsőbbség megfelel a 2005. évi ÁGÉSZ-határozatnak.

7.3.1.9.   Következtetés

Következtetés

| (483) | A (432)–(474) preambulumbekezdésben foglalt értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy az eredeti szerződés 2009. január 1-jétől 2012. július 18-ig történő meghosszabbításával érintett tengeri szolgáltatások nyújtásáért a Tirrenia részére odaítélt kompenzáció megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alkalmazandó feltételeinek, ezért az EUMSZ 106. cikke értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(483)

A (432)–(474) preambulumbekezdésben foglalt értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy az eredeti szerződés 2009. január 1-jétől 2012. július 18-ig történő meghosszabbításával érintett tengeri szolgáltatások nyújtásáért a Tirrenia részére odaítélt kompenzáció megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alkalmazandó feltételeinek, ezért az EUMSZ 106. cikke értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

| (484) | Emellett a (479)–(481) preambulumbekezdésben foglalt értékelés alapján a Tirrenia részére a meghosszabbítással érintett időszakban a kilenc útvonal (165) kiszolgálásáért odaítélt kompenzáció és kikötési elsőbbség a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat értelmében is összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül az előzetes bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(484)

Emellett a (479)–(481) preambulumbekezdésben foglalt értékelés alapján a Tirrenia részére a meghosszabbítással érintett időszakban a kilenc útvonal (165) kiszolgálásáért odaítélt kompenzáció és kikötési elsőbbség a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat értelmében is összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül az előzetes bejelentési kötelezettség alól.

165

7.3.2.   A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

A Tirreniának nyújtott megmentési támogatás jogellenes meghosszabbítása

| (485) | A 2010. évi határozat alapján a Tirreniának nyújtott megmentési támogatás, amennyiben a 2011. augusztus 28-án lejáró hat hónapos időszakra korlátozódik, összeegyeztethető volt a belső piaccal. Ugyanakkor, a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően Olaszország köteles volt arra, hogy hat hónapon belül a Bizottság elé terjessze i. annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt vagy ii. egy szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet. |
| --- | --- |

(485)

A 2010. évi határozat alapján a Tirreniának nyújtott megmentési támogatás, amennyiben a 2011. augusztus 28-án lejáró hat hónapos időszakra korlátozódik, összeegyeztethető volt a belső piaccal. Ugyanakkor, a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően Olaszország köteles volt arra, hogy hat hónapon belül a Bizottság elé terjessze i. annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt vagy ii. egy szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet.

| (486) | A kezességvállalást 2011. július 11-én hívták le, és a Tirrenia csak 2012. szeptember 18-án fizette vissza az állam felé fennálló teljes összeget (lásd az (59) preambulumbekezdést). Olaszország tehát nem tudott bizonyítékot szolgáltatni arról, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt a 2011. augusztus 28-án lejáró hat hónapos időszakon belül. |
| --- | --- |

(486)

A kezességvállalást 2011. július 11-én hívták le, és a Tirrenia csak 2012. szeptember 18-án fizette vissza az állam felé fennálló teljes összeget (lásd az (59) preambulumbekezdést). Olaszország tehát nem tudott bizonyítékot szolgáltatni arról, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt a 2011. augusztus 28-án lejáró hat hónapos időszakon belül.

| (487) | Az Olaszország által közölt információ szerint (lásd a 4.2 szakaszt) a hivatalos vizsgálati eljárás folyamán a Tirrenia felszámolási terve elérhető volt a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia weboldalán, a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított hat hónapos határidő lejárta előtt. Emellett Olaszország azzal érvel, hogy a Bizottságot mindig naprakész információval látta el a Tirrenia üzletága privatizációs eljárásának előrehaladásáról. |
| --- | --- |

(487)

Az Olaszország által közölt információ szerint (lásd a 4.2 szakaszt) a hivatalos vizsgálati eljárás folyamán a Tirrenia felszámolási terve elérhető volt a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia weboldalán, a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított hat hónapos határidő lejárta előtt. Emellett Olaszország azzal érvel, hogy a Bizottságot mindig naprakész információval látta el a Tirrenia üzletága privatizációs eljárásának előrehaladásáról.

| (488) | A Bizottság aktáiban található információ megerősíti, hogy az olasz hatóságok valóban naprakész információkat szolgáltattak a Bizottság részére a Tirrenia üzletágának akkor folyamatban lévő privatizációjáról. Emellett Olaszország megerősítette a Tirrenia azon szándékát is, hogy visszafizesse a megmentési támogatást a hat hónapos határidő lejárta előtt, az említett privatizációból származó bevételekből. Az olasz hatóságok ugyanakkor hivatalosan nem nyújtottak be sem szerkezetátalakítási, sem felszámolási tervet a Bizottságnak. A Bizottság előtt abban az időben nem volt ismert, hogy felszámolási tervet tettek közzé a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia weboldalán. Továbbá az, hogy a Bizottságot tájékoztatták a Tirrenia üzletágának privatizációs eljárásáról, nem helyettesítheti egy felszámolási terv hivatalos benyújtását. Közelebbről: a Bizottságnak lehetőséget kell adni arra, hogy értékelje, a felszámolási terv megfelel-e a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak, ezért a tervet Olaszországnak hivatalosan is be kellett volna nyújtania. |
| --- | --- |

(488)

A Bizottság aktáiban található információ megerősíti, hogy az olasz hatóságok valóban naprakész információkat szolgáltattak a Bizottság részére a Tirrenia üzletágának akkor folyamatban lévő privatizációjáról. Emellett Olaszország megerősítette a Tirrenia azon szándékát is, hogy visszafizesse a megmentési támogatást a hat hónapos határidő lejárta előtt, az említett privatizációból származó bevételekből. Az olasz hatóságok ugyanakkor hivatalosan nem nyújtottak be sem szerkezetátalakítási, sem felszámolási tervet a Bizottságnak. A Bizottság előtt abban az időben nem volt ismert, hogy felszámolási tervet tettek közzé a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia weboldalán. Továbbá az, hogy a Bizottságot tájékoztatták a Tirrenia üzletágának privatizációs eljárásáról, nem helyettesítheti egy felszámolási terv hivatalos benyújtását. Közelebbről: a Bizottságnak lehetőséget kell adni arra, hogy értékelje, a felszámolási terv megfelel-e a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak, ezért a tervet Olaszországnak hivatalosan is be kellett volna nyújtania.

| (489) | A Bizottság emellett megjegyzi, hogy 2011. október 5-én levelet küldött, amelyben felkérte Olaszországot, hogy erősítse meg, hogy megfelelt a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak és a 2010. évi határozatnak. A Bizottság 2011. november 28-án emlékeztető levelet küldött Olaszországnak, és 2011. december 12-én kapott választ az olasz hatóságoktól. Ezért, ami a Bizottságot illeti, az utóbbi időpontig (tehát a hat hónapos határidő lejártát követően) Olaszország nem nyújtotta be annak bizonyítékát, hogy i. a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt vagy ii. egy szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet. |
| --- | --- |

(489)

A Bizottság emellett megjegyzi, hogy 2011. október 5-én levelet küldött, amelyben felkérte Olaszországot, hogy erősítse meg, hogy megfelelt a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásnak és a 2010. évi határozatnak. A Bizottság 2011. november 28-án emlékeztető levelet küldött Olaszországnak, és 2011. december 12-én kapott választ az olasz hatóságoktól. Ezért, ami a Bizottságot illeti, az utóbbi időpontig (tehát a hat hónapos határidő lejártát követően) Olaszország nem nyújtotta be annak bizonyítékát, hogy i. a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt vagy ii. egy szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet.

| (490) | A 2011. október 5-i bizottsági levélre adott válaszában Olaszország megerősítette, hogy szándékában állt 2011. augusztus 28-ig törleszteni, de a privatizációs eljárásban késedelem állt be, mivel meg kellett szerezni a Bizottság összefonódásra irányuló jóváhagyását. Mivel a privatizáció bevételeire szükség volt az államnak történő törlesztéshez, e visszafizetésre így nem kerülhetett sor a 2011. augusztus 28-i határidő lejárta előtt. A Bizottság rámutatott arra, hogy 2011. december 12-i levelükben az olasz hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak a Tirrenia felszámolási tervére, amelyet a későbbi beadványok szerint már 2011. augusztus 28. előtt nyilvánosságra hoztak. Olaszország ehelyett csak azt kívánta megmagyarázni, hogy a visszafizetésre miért nem kerülhetett sor a hat hónapos határidő lejárta előtt. Ugyanakkor, ha az olasz hatóságok benyújtottak volna szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet a Bizottság részére 2011. augusztus 28. előtt, nem kellett volna ilyen magyarázattal szolgálniuk. A Bizottság szerint ez szintén azt bizonyítja, hogy Olaszország nem nyújtott be szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet az előírt hat hónapon belül. |
| --- | --- |

(490)

A 2011. október 5-i bizottsági levélre adott válaszában Olaszország megerősítette, hogy szándékában állt 2011. augusztus 28-ig törleszteni, de a privatizációs eljárásban késedelem állt be, mivel meg kellett szerezni a Bizottság összefonódásra irányuló jóváhagyását. Mivel a privatizáció bevételeire szükség volt az államnak történő törlesztéshez, e visszafizetésre így nem kerülhetett sor a 2011. augusztus 28-i határidő lejárta előtt. A Bizottság rámutatott arra, hogy 2011. december 12-i levelükben az olasz hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak a Tirrenia felszámolási tervére, amelyet a későbbi beadványok szerint már 2011. augusztus 28. előtt nyilvánosságra hoztak. Olaszország ehelyett csak azt kívánta megmagyarázni, hogy a visszafizetésre miért nem kerülhetett sor a hat hónapos határidő lejárta előtt. Ugyanakkor, ha az olasz hatóságok benyújtottak volna szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet a Bizottság részére 2011. augusztus 28. előtt, nem kellett volna ilyen magyarázattal szolgálniuk. A Bizottság szerint ez szintén azt bizonyítja, hogy Olaszország nem nyújtott be szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet az előírt hat hónapon belül.

| (491) | Tekintettel a fentiekre, még ha a Bizottság tudott is a privatizációs eljárásról, részletes felszámolási tervről nem, Olaszország tehát nem teljesítette a 2010. évi határozatban megállapított azon kötelezettségvállalását, hogy a megmentési támogatás jóváhagyását követő hat hónapon belül nyújtson be a Bizottsághoz szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet. Ennek eredményeként a 2011. augusztus 28-i hat hónapos határidő lejártától a megmentési támogatást jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak kell tekinteni. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogellenesen meghosszabbított megmentési támogatás nem minősíthető összeegyeztethetőnek más indokok alapján, mivel sem a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás, sem a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat vonatkozó feltételeinek nem felel meg (166). |
| --- | --- |

(491)

Tekintettel a fentiekre, még ha a Bizottság tudott is a privatizációs eljárásról, részletes felszámolási tervről nem, Olaszország tehát nem teljesítette a 2010. évi határozatban megállapított azon kötelezettségvállalását, hogy a megmentési támogatás jóváhagyását követő hat hónapon belül nyújtson be a Bizottsághoz szerkezetátalakítási (vagy felszámolási) tervet. Ennek eredményeként a 2011. augusztus 28-i hat hónapos határidő lejártától a megmentési támogatást jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak kell tekinteni. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogellenesen meghosszabbított megmentési támogatás nem minősíthető összeegyeztethetőnek más indokok alapján, mivel sem a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás, sem a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat vonatkozó feltételeinek nem felel meg (166).

166

| (492) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó esetben a jogellenesen meghosszabbított megmentési támogatást nem valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtják, amint azt a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 12. pontja előírja. A Tirrenia már részesült kompenzációban a közszolgáltatások ellátásáért a (meghosszabbított) eredeti szerződés alapján, míg a megmentési támogatást ideiglenes megmentési támogatási intézkedésként jelentették be és hagyták jóvá, nem pedig ÁGÉSZ nyújtásáért járó kompenzációként. Ezért nem lehet a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály szerint összeegyeztethetőnek nyilvánítani a belső piaccal. |
| --- | --- |

(492)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó esetben a jogellenesen meghosszabbított megmentési támogatást nem valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtják, amint azt a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály 12. pontja előírja. A Tirrenia már részesült kompenzációban a közszolgáltatások ellátásáért a (meghosszabbított) eredeti szerződés alapján, míg a megmentési támogatást ideiglenes megmentési támogatási intézkedésként jelentették be és hagyták jóvá, nem pedig ÁGÉSZ nyújtásáért járó kompenzációként. Ezért nem lehet a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály szerint összeegyeztethetőnek nyilvánítani a belső piaccal.

| (493) | A fenti körülmények között a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia már visszatérített 25 852 548,93 EUR-t 2012. szeptember 18-án. Ez meghaladta az állam felé 2011. július 11-én fennálló 25 203 063,89 EUR tartozást. Ugyanakkor, mivel a jogellenesen meghosszabbított megmentési támogatást összeegyeztethetetlennek nyilvánították, a visszafizetett összegnek legalább az alkalmazandó visszafizettetési kamattal megegyező összeget is tartalmaznia kell. Amennyiben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által fizetett kamat nem lenne elegendő, a fennmaradó kamatot továbbra is meg kell fizetni. |
| --- | --- |

(493)

A fenti körülmények között a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia már visszatérített 25 852 548,93 EUR-t 2012. szeptember 18-án. Ez meghaladta az állam felé 2011. július 11-én fennálló 25 203 063,89 EUR tartozást. Ugyanakkor, mivel a jogellenesen meghosszabbított megmentési támogatást összeegyeztethetetlennek nyilvánították, a visszafizetett összegnek legalább az alkalmazandó visszafizettetési kamattal megegyező összeget is tartalmaznia kell. Amennyiben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által fizetett kamat nem lenne elegendő, a fennmaradó kamatot továbbra is meg kell fizetni.

7.3.3.   A hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználásról

A hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználásról

| (494) | Tekintettel arra, hogy a hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználása állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján, összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek és az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(494)

Tekintettel arra, hogy a hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználása állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján, összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek és az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének fényében kell értékelni.

| (495) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült legalább 2010. augusztus 5-től, azaz attól a naptól, amikor rendkívüli igazgatási eljárás alá vonták. Ugyanezen a napon fogadták el az intézkedés alkalmazását lehetővé tevő törvényerejű rendeletet. A Bizottság ismeretei szerint a forrásokat először 2010. augusztus 12-én fordították likviditási célokra, amikor a Banca Carige használt fel 4 657 005,35 EUR-t a Tirreniának a felé fennálló két tartozása kiegyenlítésére (lásd a (110) preambulumbekezdést). Ezt az intézkedést tehát elvben a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(495)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült legalább 2010. augusztus 5-től, azaz attól a naptól, amikor rendkívüli igazgatási eljárás alá vonták. Ugyanezen a napon fogadták el az intézkedés alkalmazását lehetővé tevő törvényerejű rendeletet. A Bizottság ismeretei szerint a forrásokat először 2010. augusztus 12-én fordították likviditási célokra, amikor a Banca Carige használt fel 4 657 005,35 EUR-t a Tirreniának a felé fennálló két tartozása kiegyenlítésére (lásd a (110) preambulumbekezdést). Ezt az intézkedést tehát elvben a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján kell értékelni.

| (496) | Még ha ezt az intézkedést a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 2014. augusztus 1-jei hatálybalépése előtt nyújtották is, ezen iránymutatás 139. pontja szerint a Bizottságnak a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 5. fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni a nehéz helyzetben lévő, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak, mint például a Tirreniának nyújtott támogatások vizsgálatakor, függetlenül attól, hogy a támogatást mikor nyújtották. |
| --- | --- |

(496)

Még ha ezt az intézkedést a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 2014. augusztus 1-jei hatálybalépése előtt nyújtották is, ezen iránymutatás 139. pontja szerint a Bizottságnak a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 5. fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni a nehéz helyzetben lévő, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak, mint például a Tirreniának nyújtott támogatások vizsgálatakor, függetlenül attól, hogy a támogatást mikor nyújtották.

| (497) | A Bizottság megjegyzi, hogy a hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználását Olaszország soha nem jelentette be, a 2010. évi határozatban jóváhagyott megmentési támogatási intézkedéstől eltérően. Emellett a Tirrenia nem fizette vissza az államnak a hajók korszerűsítésére szánt, likviditási célra felhasznált forrásokat a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított hat hónapos határidőn belül. Végezetül, a fent kifejtettek szerint (lásd a 7.3.2. szakaszt), Olaszország nem nyújtotta be a Tirrenia szerkezetátalakítási tervét vagy felszámolási tervét. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a hajók korszerűsítésére szánt források likviditási célú felhasználása nem tekinthető összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján. |
| --- | --- |

(497)

A Bizottság megjegyzi, hogy a hajók korszerűsítésére szánt források esetleges likviditási célú felhasználását Olaszország soha nem jelentette be, a 2010. évi határozatban jóváhagyott megmentési támogatási intézkedéstől eltérően. Emellett a Tirrenia nem fizette vissza az államnak a hajók korszerűsítésére szánt, likviditási célra felhasznált forrásokat a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban megállapított hat hónapos határidőn belül. Végezetül, a fent kifejtettek szerint (lásd a 7.3.2. szakaszt), Olaszország nem nyújtotta be a Tirrenia szerkezetátalakítási tervét vagy felszámolási tervét. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a hajók korszerűsítésére szánt források likviditási célú felhasználása nem tekinthető összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján.

| (498) | Amikor a Bizottság az ÁGÉSZ-keretszabály 9. pontja alapján a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás rendelkezései szerint értékeli a nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatónak 2012. január 31., azaz a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálybalépése előtt nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét, az ilyen támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti, ha a támogatás megfelel az ÁGÉSZ-keretszabály rendelkezéseinek, a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pont kivételével (167). |
| --- | --- |

(498)

Amikor a Bizottság az ÁGÉSZ-keretszabály 9. pontja alapján a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás rendelkezései szerint értékeli a nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatónak 2012. január 31., azaz a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály hatálybalépése előtt nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét, az ilyen támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti, ha a támogatás megfelel az ÁGÉSZ-keretszabály rendelkezéseinek, a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pont kivételével (167).

167

| (499) | A szóban forgó ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy a jelenlegi intézkedés értelmében a Tirrenia csak átmenetileg használhatta a forrásokat likviditási szükségletei fedezésére. A Tirreniának újra fel kellett töltenie ezeket a célirányos forrásokat, hogy az eredeti céljukra lehessen használni őket, azaz a Tirrenia hajói szükséges korszerűsítésének finanszírozására. Ezekre a korszerűsítésekre az új nemzetközi biztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében volt szükség, ezért döntő fontosságúak voltak a Tirrenia hajóinak a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésének céljára való rendelkezésre állása szempontjából. A gyakorlatban ugyanakkor a Tirrenia nem tartotta be a fenti követelményt, és csak a Clodia hajó korszerűsítéséért fizetett. Ennek eredményeként a többi hajó korszerűsítését a CIN-nek kellett finanszíroznia saját forrásaiból. Így tehát, még ha ez az intézkedés közszolgáltatásért járó kompenzációnak is minősülne, amit Olaszország nem igazolt sem a hajók korszerűsítésének finanszírozására szánt források visszatöltésével (168), sem az államnak való visszafizetésével, a Tirrenia ténylegesen összeegyeztethetetlen túlkompenzációban részesülhetett. A Bizottság ezért úgy véli, ez az intézkedés nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján. |
| --- | --- |

(499)

A szóban forgó ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy a jelenlegi intézkedés értelmében a Tirrenia csak átmenetileg használhatta a forrásokat likviditási szükségletei fedezésére. A Tirreniának újra fel kellett töltenie ezeket a célirányos forrásokat, hogy az eredeti céljukra lehessen használni őket, azaz a Tirrenia hajói szükséges korszerűsítésének finanszírozására. Ezekre a korszerűsítésekre az új nemzetközi biztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében volt szükség, ezért döntő fontosságúak voltak a Tirrenia hajóinak a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésének céljára való rendelkezésre állása szempontjából. A gyakorlatban ugyanakkor a Tirrenia nem tartotta be a fenti követelményt, és csak a Clodia hajó korszerűsítéséért fizetett. Ennek eredményeként a többi hajó korszerűsítését a CIN-nek kellett finanszíroznia saját forrásaiból. Így tehát, még ha ez az intézkedés közszolgáltatásért járó kompenzációnak is minősülne, amit Olaszország nem igazolt sem a hajók korszerűsítésének finanszírozására szánt források visszatöltésével (168), sem az államnak való visszafizetésével, a Tirrenia ténylegesen összeegyeztethetetlen túlkompenzációban részesülhetett. A Bizottság ezért úgy véli, ez az intézkedés nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály alapján.

168

| (500) | A teljesség kedvéért a Bizottság megjegyzi, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a), b), d) és e) pontjában megállapított kivételek sem alkalmazandók erre az intézkedésre. |
| --- | --- |

(500)

A teljesség kedvéért a Bizottság megjegyzi, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a), b), d) és e) pontjában megállapított kivételek sem alkalmazandók erre az intézkedésre.

| (501) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a 11 421 300 EUR összeg (169), amelyet nem használták fel a hajók korszerűsítésének finanszírozására, sem nem fizettek vissza az államnak, működési támogatásnak minősül, amely csökkenti a Tirrenia azon költségeit, amelyeket szokásosan a saját forrásaiból kellett volna finanszíroznia, így összeegyeztethetetlenek a belső piaccal (170). A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a támogatást ténylegesen a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották a 2010. évi törvény hatálybalépésével, azaz 2010. október 6-án. |
| --- | --- |

(501)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a 11 421 300 EUR összeg (169), amelyet nem használták fel a hajók korszerűsítésének finanszírozására, sem nem fizettek vissza az államnak, működési támogatásnak minősül, amely csökkenti a Tirrenia azon költségeit, amelyeket szokásosan a saját forrásaiból kellett volna finanszíroznia, így összeegyeztethetetlenek a belső piaccal (170). A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a támogatást ténylegesen a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották a 2010. évi törvény hatálybalépésével, azaz 2010. október 6-án.

169

170

7.3.4.   A privatizációs eljárással összefüggő adómentességek

A privatizációs eljárással összefüggő adómentességek

| (502) | A Bizottság fent megállapította (lásd a (416)–(426) preambulumbekezdést), hogy i. a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók, valamint ii. a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, a 2010. évi törvényben odaítélt mentesség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(502)

A Bizottság fent megállapította (lásd a (416)–(426) preambulumbekezdést), hogy i. a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók, valamint ii. a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, a 2010. évi törvényben odaítélt mentesség a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül.

| (503) | Mindkét esetben a támogatás megegyezik az ilyen típusú ügyletek után szokásosan fizetendő adóval. Ezen állami támogatás összeegyeztethetőségét tehát az EUMSZ 107. cikke (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek és a 106. cikke (2) bekezdésének fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(503)

Mindkét esetben a támogatás megegyezik az ilyen típusú ügyletek után szokásosan fizetendő adóval. Ezen állami támogatás összeegyeztethetőségét tehát az EUMSZ 107. cikke (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek és a 106. cikke (2) bekezdésének fényében kell értékelni.

| (504) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e mentességek egyike sem tekinthető összeegyeztethetőnek az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt eltérések alapján. |
| --- | --- |

(504)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e mentességek egyike sem tekinthető összeegyeztethetőnek az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt eltérések alapján.

| (505) | Emellett a Tirrenia üzletágának CIN részére történő átruházása kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy e határozat elfogadásakor a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia már nem nyújt ÁGÉSZ-t. Így tehát az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében megállapított összeegyeztethetőségi indokokra sem lehet hivatkozni. |
| --- | --- |

(505)

Emellett a Tirrenia üzletágának CIN részére történő átruházása kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy e határozat elfogadásakor a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia már nem nyújt ÁGÉSZ-t. Így tehát az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében megállapított összeegyeztethetőségi indokokra sem lehet hivatkozni.

| (506) | A régióknak történő átruházások kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy az ezen adómentességen keresztül fizetett támogatás egyszeri intézkedés, és olyan eszközátruházáshoz kapcsolódik, amelynek célja a Tirrenia-csoport átszervezése és ezt követő privatizációja. Ekként a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez nem elválaszthatatlan a Tirrenia által nyújtott ÁGÉSZ-tól, ezért nem ugyanazon összeegyeztethetőségi alapon kell vizsgálni. Ezek a mentességek nem kapcsolódnak az átruházáskor (2009 novemberében) hatályos eredeti szerződésben meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatások ellátásához. Így tehát az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében megállapított összeegyeztethetőségi indokokra ezen átruházások tekintetében sem lehet hivatkozni. |
| --- | --- |

(506)

A régióknak történő átruházások kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy az ezen adómentességen keresztül fizetett támogatás egyszeri intézkedés, és olyan eszközátruházáshoz kapcsolódik, amelynek célja a Tirrenia-csoport átszervezése és ezt követő privatizációja. Ekként a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez nem elválaszthatatlan a Tirrenia által nyújtott ÁGÉSZ-tól, ezért nem ugyanazon összeegyeztethetőségi alapon kell vizsgálni. Ezek a mentességek nem kapcsolódnak az átruházáskor (2009 novemberében) hatályos eredeti szerződésben meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatások ellátásához. Így tehát az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében megállapított összeegyeztethetőségi indokokra ezen átruházások tekintetében sem lehet hivatkozni.

| (507) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a Tirrenia adómentessége a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azon költségeit csökkentő működési támogatásnak minősül, amelyeket szokásosan a saját forrásaiból kellett volna viselnie, ezért összeegyeztethetetlen a belső piaccal (171). |
| --- | --- |

(507)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a Tirrenia adómentessége a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia azon költségeit csökkentő működési támogatásnak minősül, amelyeket szokásosan a saját forrásaiból kellett volna viselnie, ezért összeegyeztethetetlen a belső piaccal (171).

171

7.3.5.   Következtetés a támogatás összeegyeztethetőségéről

Következtetés a támogatás összeegyeztethetőségéről

| (508) | A fenti értékelés alapján az Bizottság megállapítja, hogy:






  — | a Tirrenia részére a tengeri útvonalak kiszolgálásáért 2009. január 1. és 2012. július 18. között odaítélt kompenzáció és kikötési elsőbbség összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 106. cikke, a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály, és a tizenkettőből kilenc (172) útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat szerint is, |
| --- | --- | --- |

(508)

A fenti értékelés alapján az Bizottság megállapítja, hogy:

—

a Tirrenia részére a tengeri útvonalak kiszolgálásáért 2009. január 1. és 2012. július 18. között odaítélt kompenzáció és kikötési elsőbbség összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 106. cikke, a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály, és a tizenkettőből kilenc (172) útvonal tekintetében a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat szerint is,

172

| — | a Tirreniának nyújtott megmentési támogatást jogellenesen hosszabbították meg 2011. július 11. és 2012. szeptember 18. között (amikor visszafizették), és az összeegyeztethetetlen a belső piaccal, |
| --- | --- |

—

a Tirreniának nyújtott megmentési támogatást jogellenesen hosszabbították meg 2011. július 11. és 2012. szeptember 18. között (amikor visszafizették), és az összeegyeztethetetlen a belső piaccal,

| — | a hajók korszerűsítésére szánt források likviditási célú felhasználása a Tirreniának nyújtott működési támogatásnak minősül. E támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal, |
| --- | --- |

—

a hajók korszerűsítésére szánt források likviditási célú felhasználása a Tirreniának nyújtott működési támogatásnak minősül. E támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal,

| — | a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók alóli, Tirreniának biztosított mentesség a Tirrenia részére nyújtott összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősül. A Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, Tirreniának biztosított mentesség szintén a Tirrenia részére nyújtott összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

—

a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók alóli, Tirreniának biztosított mentesség a Tirrenia részére nyújtott összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősül. A Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli, Tirreniának biztosított mentesség szintén a Tirrenia részére nyújtott összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősül.

7.4.   A Grimaldi beadványaira adott válasz

A Grimaldi beadványaira adott válasz

| (509) | A fent leírtak szerint (lásd a 6. szakaszt), a Grimaldi több beadványt nyújtott be a Bizottság és az olasz hatóságok részére. E beadványokat az érdekelt harmadik személyek számára a 2011. évi és a 2012. évi határozattal kapcsolatos észrevételek megtételére nyitva álló határidők lejárta után terjesztették elő. Emellett noha a Grimaldi jelezte, hogy a CIN versenytársa, ezért érdekelt félnek minősülhet, nem töltötte ki az (EU) 2015/1589 rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében említett, panaszra vonatkozó kötelező űrlapot. A Bizottság rámutat arra továbbá, hogy a Grimaldi egyes állításaival e határozat nem foglalkozhat, mivel azokra a hivatalos vizsgálati eljárás hatálya nem terjed ki. |
| --- | --- |

(509)

A fent leírtak szerint (lásd a 6. szakaszt), a Grimaldi több beadványt nyújtott be a Bizottság és az olasz hatóságok részére. E beadványokat az érdekelt harmadik személyek számára a 2011. évi és a 2012. évi határozattal kapcsolatos észrevételek megtételére nyitva álló határidők lejárta után terjesztették elő. Emellett noha a Grimaldi jelezte, hogy a CIN versenytársa, ezért érdekelt félnek minősülhet, nem töltötte ki az (EU) 2015/1589 rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében említett, panaszra vonatkozó kötelező űrlapot. A Bizottság rámutat arra továbbá, hogy a Grimaldi egyes állításaival e határozat nem foglalkozhat, mivel azokra a hivatalos vizsgálati eljárás hatálya nem terjed ki.

| (510) | A fentiek ellenére, a Bizottság a következőket jegyzi meg a Grimaldi beadványaiban szereplő állítások tekintetében:






  — | Az EUMSZ 102. cikkének b) pontja szerinti erőfölénnyel való visszaélésre vonatkozó állításokat a nemzeti versenyhatóság, az AGCM vizsgálta, és azokkal először a 2018. március 28-i 27053. sz. határozatában foglalkozott (e határozat elfogadásának időpontjában az ügy még mindig nem zárult le, mivel a TAR részben megsemmisítette az említett versenyhatósági határozatot, lásd a (279) preambulumbekezdést). |
| --- | --- | --- |

(510)

A fentiek ellenére, a Bizottság a következőket jegyzi meg a Grimaldi beadványaiban szereplő állítások tekintetében:

—

Az EUMSZ 102. cikkének b) pontja szerinti erőfölénnyel való visszaélésre vonatkozó állításokat a nemzeti versenyhatóság, az AGCM vizsgálta, és azokkal először a 2018. március 28-i 27053. sz. határozatában foglalkozott (e határozat elfogadásának időpontjában az ügy még mindig nem zárult le, mivel a TAR részben megsemmisítette az említett versenyhatósági határozatot, lásd a (279) preambulumbekezdést).

| — | A Bizottság megállapította, hogy a CIN részére az új szerződés értelmében nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem minősül állami támogatásnak, mivel megfelel a négy Altmark-kritériumnak. A Bizottság értékelése azt mutatta, hogy a CIN által a közszolgáltatási rendszerben kiszolgált útvonalak mindegyike valódi ÁGÉSZ-nak minősíthető (173) (lásd a (348) preambulumbekezdést), és hogy a CIN nem részesült túlkompenzációban (lásd a (366) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

—

A Bizottság megállapította, hogy a CIN részére az új szerződés értelmében nyújtott, közszolgáltatásért járó kompenzáció nem minősül állami támogatásnak, mivel megfelel a négy Altmark-kritériumnak. A Bizottság értékelése azt mutatta, hogy a CIN által a közszolgáltatási rendszerben kiszolgált útvonalak mindegyike valódi ÁGÉSZ-nak minősíthető (173) (lásd a (348) preambulumbekezdést), és hogy a CIN nem részesült túlkompenzációban (lásd a (366) preambulumbekezdést).

173

| — | Az új szerződés szerint a CIN-nek évente be kell nyújtania vezetői beszámolóit a közlekedési minisztériumnak felülvizsgálat céljából. Ezeket a beszámolókat útvonalankénti bontásban készítik el, és független könyvvizsgáló hitelesíti, így garantálva, hogy a közszolgáltatási tevékenységek bevételei és költségei elkülönüljenek a kereskedelmi tevékenységekétől. A Bizottság megkapta e beszámolók másolatát. |
| --- | --- |

—

Az új szerződés szerint a CIN-nek évente be kell nyújtania vezetői beszámolóit a közlekedési minisztériumnak felülvizsgálat céljából. Ezeket a beszámolókat útvonalankénti bontásban készítik el, és független könyvvizsgáló hitelesíti, így garantálva, hogy a közszolgáltatási tevékenységek bevételei és költségei elkülönüljenek a kereskedelmi tevékenységekétől. A Bizottság megkapta e beszámolók másolatát.

| — | A Tirrenia üzletág halasztott vételára egy részének késedelmes kifizetése a nemzeti bíróságok előtt a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által indított eljárás tárgyát képezi. |
| --- | --- |

—

A Tirrenia üzletág halasztott vételára egy részének késedelmes kifizetése a nemzeti bíróságok előtt a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által indított eljárás tárgyát képezi.

| — | A CIN és a Moby közötti tervezett összefonódás nem vet fel állami támogatási problémákat, mivel a létrejött összeolvadt vállalat szintén vezethet külön számlákat a közszolgáltatási tevékenységei és a kereskedelmi tevékenységei tekintetében. |
| --- | --- |

—

A CIN és a Moby közötti tervezett összefonódás nem vet fel állami támogatási problémákat, mivel a létrejött összeolvadt vállalat szintén vezethet külön számlákat a közszolgáltatási tevékenységei és a kereskedelmi tevékenységei tekintetében.

| — | Az új szerződés kötbért ír elő, ha a CIN nem teljesíti az említett szerződés szerinti kötelezettségeit, ezért minden feltételezett szerződésszegést (például áremelés) a nemzeti hatóságoknak kell figyelemmel kísérniük. |
| --- | --- |

—

Az új szerződés kötbért ír elő, ha a CIN nem teljesíti az említett szerződés szerinti kötelezettségeit, ezért minden feltételezett szerződésszegést (például áremelés) a nemzeti hatóságoknak kell figyelemmel kísérniük.

8.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (511) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, jogellenesen hajtotta végre a vizsgált támogatási intézkedések némelyikét. Az előző értékelés alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a Tirrenia részére a meghosszabbított eredeti szerződés alapján odaítélt, közszolgáltatásért járó kompenzáció az EUMSZ 106. cikke értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. Emellett mivel a kikötési elsőbbség elválaszthatatlan az ÁGÉSZ Tirrenia általi teljesítésétől, ez az intézkedés az EUMSZ 106. cikke értelmében szintén összeegyeztethető a belső piaccal. Az érintett tizenkét közszolgáltatási útvonal közül kilenc tekintetében Olaszország mentesült az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes bejelentési kötelezettség alól, mivel a Tirreniának a közszolgáltatásért járó kompenzáció és az ezen útvonalak kiszolgálásáért odaítélt kikötési elsőbbség megfelelt a 2005. évi ÁGÉSZ-határozatnak. |
| --- | --- |

(511)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, jogellenesen hajtotta végre a vizsgált támogatási intézkedések némelyikét. Az előző értékelés alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a Tirrenia részére a meghosszabbított eredeti szerződés alapján odaítélt, közszolgáltatásért járó kompenzáció az EUMSZ 106. cikke értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. Emellett mivel a kikötési elsőbbség elválaszthatatlan az ÁGÉSZ Tirrenia általi teljesítésétől, ez az intézkedés az EUMSZ 106. cikke értelmében szintén összeegyeztethető a belső piaccal. Az érintett tizenkét közszolgáltatási útvonal közül kilenc tekintetében Olaszország mentesült az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes bejelentési kötelezettség alól, mivel a Tirreniának a közszolgáltatásért járó kompenzáció és az ezen útvonalak kiszolgálásáért odaítélt kikötési elsőbbség megfelelt a 2005. évi ÁGÉSZ-határozatnak.

| (512) | Ugyanakkor, a Tirreniának nyújtott megmentési támogatás, amelyet jogellenesen hosszabbítottak meg 2011. július 11. és 2012. szeptember 18. között, összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Emellett a hajók korszerűsítésére szánt források likviditási célú felhasználása a Tirreniának nyújtott működési támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Végül a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók, valamint a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli mentesség a Tirreniának nyújtott működési támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(512)

Ugyanakkor, a Tirreniának nyújtott megmentési támogatás, amelyet jogellenesen hosszabbítottak meg 2011. július 11. és 2012. szeptember 18. között, összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Emellett a hajók korszerűsítésére szánt források likviditási célú felhasználása a Tirreniának nyújtott működési támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Végül a Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág adott felvásárlókra történő átruházásával összefüggő műveletek és cselekmények után fizetendő közvetett adók, valamint a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli mentesség a Tirreniának nyújtott működési támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| (513) | E határozat nem érinti a többi olyan kérdést, amelyekkel a 2011. évi és a 2012. határozat (174) foglalkozik, vagy amelyeket az érdekelt felek az említett határozatok szerint megindított vizsgálat folyamán hoztak a Bizottság tudomására. |
| --- | --- |

(513)

E határozat nem érinti a többi olyan kérdést, amelyekkel a 2011. évi és a 2012. határozat (174) foglalkozik, vagy amelyeket az érdekelt felek az említett határozatok szerint megindított vizsgálat folyamán hoztak a Bizottság tudomására.

174

9.   VISSZATÉRÍTÉS

VISSZATÉRÍTÉS

| (514) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal – jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (175). Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata azt is mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás megszüntetése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (176). |
| --- | --- |

(514)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal – jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (175). Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata azt is mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás megszüntetése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (176).

175

176

| (515) | A uniós bíróságok e tekintetben kimondták, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a belső piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (177). |
| --- | --- |

(515)

A uniós bíróságok e tekintetben kimondták, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a belső piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (177).

177

| (516) | Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban az (EU) 2015/1589 rendelet 16. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”. |
| --- | --- |

(516)

Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban az (EU) 2015/1589 rendelet 16. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.

| (517) | Így, tekintettel arra, hogy a szóban forgó intézkedéseket az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtották végre, és hogy jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak kell tekinteni, vissza kell fizettetni őket, hogy visszaálljon a belső piacon a támogatásnyújtás előtt fennálló helyzet. A visszafizettetés arra az időszakra vonatkozik, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be. A visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is. |
| --- | --- |

(517)

Így, tekintettel arra, hogy a szóban forgó intézkedéseket az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtották végre, és hogy jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak kell tekinteni, vissza kell fizettetni őket, hogy visszaálljon a belső piacon a támogatásnyújtás előtt fennálló helyzet. A visszafizettetés arra az időszakra vonatkozik, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be. A visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is.

| (518) | Ebben az ügyben a támogatás kedvezményezettjével, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniával szemben már fizetésképtelenségi eljárás van folyamatban. A tényleges visszafizettetés tehát úgy érhető el, hogy a visszafizettetendő támogatással kapcsolatos követelést felveszik a kötelezettségek jegyzékébe (178). Ebben az esetben a követelés nyilvántartásba vételét i. a teljes támogatási összeg visszatérítésének, vagy ha ez továbbra is lehetetlen, ii. a vállalkozás felszámolásának, és tevékenységei végleges beszüntetésének kell követnie. |
| --- | --- |

(518)

Ebben az ügyben a támogatás kedvezményezettjével, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniával szemben már fizetésképtelenségi eljárás van folyamatban. A tényleges visszafizettetés tehát úgy érhető el, hogy a visszafizettetendő támogatással kapcsolatos követelést felveszik a kötelezettségek jegyzékébe (178). Ebben az esetben a követelés nyilvántartásba vételét i. a teljes támogatási összeg visszatérítésének, vagy ha ez továbbra is lehetetlen, ii. a vállalkozás felszámolásának, és tevékenységei végleges beszüntetésének kell követnie.

178

| (519) | A Tirreniának nyújtott, (508) preambulumbekezdésben említett összeegyeztethetetlen állami támogatást Olaszországnak vissza kell fizettetnie, amennyiben az említett támogatás kifizetésre került. Különösen, a visszafizettetendő támogatást a Bizottság a következőképpen állapítja meg:






  a) | a megmentési támogatás tőkeösszege, azaz 25 203 063,89 EUR, plusz a visszafizettetési kamat, amely a két hitelrészlet kifizetésének napjától, illetve az állami kezességvállalás BIIS általi lehívásától (azaz az első, 20 000 000 EUR részlet tekintetében 2011. február 28-tól, a második, 5 000 000 EUR részlet tekintetében 2011. március 23-tól, a 203 063,89 EUR tekintetében 2011. július 11-től) a teljes visszafizetésig halmozódott fel. A Bizottság megjegyzi, hogy a tőkeösszeget és a visszafizettetési kamat egy részét a kedvezményezett visszafizette; |
| --- | --- | --- |

(519)

A Tirreniának nyújtott, (508) preambulumbekezdésben említett összeegyeztethetetlen állami támogatást Olaszországnak vissza kell fizettetnie, amennyiben az említett támogatás kifizetésre került. Különösen, a visszafizettetendő támogatást a Bizottság a következőképpen állapítja meg:

a)

a megmentési támogatás tőkeösszege, azaz 25 203 063,89 EUR, plusz a visszafizettetési kamat, amely a két hitelrészlet kifizetésének napjától, illetve az állami kezességvállalás BIIS általi lehívásától (azaz az első, 20 000 000 EUR részlet tekintetében 2011. február 28-tól, a második, 5 000 000 EUR részlet tekintetében 2011. március 23-tól, a 203 063,89 EUR tekintetében 2011. július 11-től) a teljes visszafizetésig halmozódott fel. A Bizottság megjegyzi, hogy a tőkeösszeget és a visszafizettetési kamat egy részét a kedvezményezett visszafizette;

| b) | a hajók korszerűsítésére szánt, likviditási célra felhasznált források, azaz 11 421 300 EUR, plusz visszafizettetési kamat, amely a 2010. évi törvény hatálybalépésétől, azaz 2010. október 6-tól halmozódott fel a teljes visszafizetésig; |
| --- | --- |

b)

a hajók korszerűsítésére szánt, likviditási célra felhasznált források, azaz 11 421 300 EUR, plusz visszafizettetési kamat, amely a 2010. évi törvény hatálybalépésétől, azaz 2010. október 6-tól halmozódott fel a teljes visszafizetésig;

| c) | amennyiben a Caremar, a Saremar, a Toremar Campania, Szardínia és Toszkána régióra történő átruházása, valamint a Tirrenia üzletágának CIN részére történő átruházása után fizetendő közvetett adókat az eladónak kell megfizetnie, a támogatás tőkeösszege megegyezik az ilyen típusú ügyletek után szokásosan megfizetendő adóval. Olaszország átadja azoknak a dokumentumoknak a listáját, amelyek tekintetében ténylegesen adómentességet biztosítottak, és kiszámítja a szokásosan megfizetendő adót. Ezen összegekhez visszafizettetési kamatot kell adni, amely a mentességgel érintett hivatalos dokumentumok keltétől a teljes visszafizetésig halmozódott fel. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a Caremar, a Saremar, a Toremar Campania, Szardínia és Toszkána régióra történő átruházása, valamint a Tirrenia üzletágának CIN részére történő átruházása után fizetendő közvetett adókat az eladónak kell megfizetnie, a támogatás tőkeösszege megegyezik az ilyen típusú ügyletek után szokásosan megfizetendő adóval. Olaszország átadja azoknak a dokumentumoknak a listáját, amelyek tekintetében ténylegesen adómentességet biztosítottak, és kiszámítja a szokásosan megfizetendő adót. Ezen összegekhez visszafizettetési kamatot kell adni, amely a mentességgel érintett hivatalos dokumentumok keltétől a teljes visszafizetésig halmozódott fel.

| (520) | Emellett Olaszország nem mentesíti a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által fizetendő társasági adó alól. |
| --- | --- |

(520)

Emellett Olaszország nem mentesíti a Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia által fizetendő társasági adó alól.

10.   GAZDASÁGI FOLYTONOSSÁG

GAZDASÁGI FOLYTONOSSÁG

| (521) | Amennyiben a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás kedvezményezettjét értékesítik vagy átruházzák, a visszafizetési kötelezettség kiterjeszthető olyan más vállalkozásokra, amelyekre a kedvezményezett részvényeit vagy üzleti tevékenységét átruházták (179). Részvényügylet esetén, ha a kedvezményezett még mindig jelen van és aktív a piacon, pusztán a tulajdonosai változtak meg, a támogatás visszafizetésének kötelezettsége a kedvezményezettet terheli továbbra is. Eszközügylet esetén, ha a másik vállalkozás folytatja az üzleti tevékenységet az eredeti kedvezményezett néhány vagy minden eszközével, e másik vállalkozást kell az állami támogatás kedvezményezettjének tekinteni, feltéve hogy az átruházási vagy értékesítési struktúrából arra lehet következtetni, hogy a két vállalat között gazdasági folytonosság áll fenn. |
| --- | --- |

(521)

Amennyiben a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás kedvezményezettjét értékesítik vagy átruházzák, a visszafizetési kötelezettség kiterjeszthető olyan más vállalkozásokra, amelyekre a kedvezményezett részvényeit vagy üzleti tevékenységét átruházták (179). Részvényügylet esetén, ha a kedvezményezett még mindig jelen van és aktív a piacon, pusztán a tulajdonosai változtak meg, a támogatás visszafizetésének kötelezettsége a kedvezményezettet terheli továbbra is. Eszközügylet esetén, ha a másik vállalkozás folytatja az üzleti tevékenységet az eredeti kedvezményezett néhány vagy minden eszközével, e másik vállalkozást kell az állami támogatás kedvezményezettjének tekinteni, feltéve hogy az átruházási vagy értékesítési struktúrából arra lehet következtetni, hogy a két vállalat között gazdasági folytonosság áll fenn.

179

| (522) | Ezzel szemben, ha igazolható, hogy az eszközök egy részének vagy összességének átruházása ellenére a jogellenes támogatás előnyét az eredeti kedvezményezett élvezi továbbra is, és az átvevő vállalat lényegesen különböző tevékenységet folytat, a visszafizetési kötelezettség továbbra is a támogatás eredeti kedvezményezettjét terheli. Az ítélkezési gyakorlat szerint a gazdasági folytonosság értékeléséhez a következő tényezők vehetők figyelembe: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek, a munkaerő folytonossága, a vagyoni eszközök egyben tartása), az átruházási ár, az átvevő vállalkozás és az eredeti vállalkozás tulajdonosainak azonossága, az átruházás (vizsgálat megkezdése, eljárás megindítása vagy a végleges határozat meghozatala utáni) időpontja, és végül az ügylet gazdasági logikája (180). |
| --- | --- |

(522)

Ezzel szemben, ha igazolható, hogy az eszközök egy részének vagy összességének átruházása ellenére a jogellenes támogatás előnyét az eredeti kedvezményezett élvezi továbbra is, és az átvevő vállalat lényegesen különböző tevékenységet folytat, a visszafizetési kötelezettség továbbra is a támogatás eredeti kedvezményezettjét terheli. Az ítélkezési gyakorlat szerint a gazdasági folytonosság értékeléséhez a következő tényezők vehetők figyelembe: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek, a munkaerő folytonossága, a vagyoni eszközök egyben tartása), az átruházási ár, az átvevő vállalkozás és az eredeti vállalkozás tulajdonosainak azonossága, az átruházás (vizsgálat megkezdése, eljárás megindítása vagy a végleges határozat meghozatala utáni) időpontja, és végül az ügylet gazdasági logikája (180).

180

| (523) | Ugyanezen ítélkezési gyakorlat értelmében a fenti tényezők változó mértékben vehetők figyelembe, a szóban forgó ügy konkrét jellemzői alapján. Ebből az következik, hogy a Bizottság nem köteles arra, hogy a fent említett összes körülményt figyelembe vegye, amit a „vehetők figyelembe” (181) kifejezés használata és az is alátámaszt, hogy e tényezők között nincs hierarchia. A szóban forgó ügyben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gazdasági folytonosság értékelésénél különösen a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN közötti ügylet sajátos jellegét kell figyelembe venni, amely ügylet egy állami vállalat adott részének olyan közbeszerzési eljárásban történő privatizációjában állt, amely eljárás egy nyolcéves közszolgáltatási szerződésre irányult, és részét képezték az említett szerződésben megfogalmazott általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítéséhez szükséges eszközök is. |
| --- | --- |

(523)

Ugyanezen ítélkezési gyakorlat értelmében a fenti tényezők változó mértékben vehetők figyelembe, a szóban forgó ügy konkrét jellemzői alapján. Ebből az következik, hogy a Bizottság nem köteles arra, hogy a fent említett összes körülményt figyelembe vegye, amit a „vehetők figyelembe” (181) kifejezés használata és az is alátámaszt, hogy e tényezők között nincs hierarchia. A szóban forgó ügyben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gazdasági folytonosság értékelésénél különösen a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN közötti ügylet sajátos jellegét kell figyelembe venni, amely ügylet egy állami vállalat adott részének olyan közbeszerzési eljárásban történő privatizációjában állt, amely eljárás egy nyolcéves közszolgáltatási szerződésre irányult, és részét képezték az említett szerződésben megfogalmazott általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítéséhez szükséges eszközök is.

vehetők figyelembe

181

| (524) | Annak eldöntéséhez, hogy fennáll-e gazdasági folytonosság a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között, és ezért hogy megállapítsa, hogy az utóbbi vállalat felel-e az előbbinek nyújtott összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetéséért, a Bizottság a fent említett mutatókat a szóban forgó ügy körülményeire alkalmazta. |
| --- | --- |

(524)

Annak eldöntéséhez, hogy fennáll-e gazdasági folytonosság a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között, és ezért hogy megállapítsa, hogy az utóbbi vállalat felel-e az előbbinek nyújtott összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetéséért, a Bizottság a fent említett mutatókat a szóban forgó ügy körülményeire alkalmazta.

10.1.   Az átruházás tárgya

Az átruházás tárgya

| (525) | Ez a mutató a meglévő eszközök és kötelezettségek, többek között a munkavállalókkal és beszállítókkal fenntartott szerződéses jogviszonyok (később rendkívüli felszámolás alatt álló) Tirrenia di Navigazionéról a CIN-re történő átruházásának mértékére vonatkozik. Előzetesen meg kell jegyezni, hogy a meglévő kötelezettségeket nem ruházták át: azok teljes egészében a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniánál maradtak, és e határozat elfogadásának idején is őt terhelik. Az átruházással teljesen leírtak az átruházott eszközökön fennálló minden követelést, például jelzálogot, zár alá vételt és elsőbbségi igényt. |
| --- | --- |

(525)

Ez a mutató a meglévő eszközök és kötelezettségek, többek között a munkavállalókkal és beszállítókkal fenntartott szerződéses jogviszonyok (később rendkívüli felszámolás alatt álló) Tirrenia di Navigazionéról a CIN-re történő átruházásának mértékére vonatkozik. Előzetesen meg kell jegyezni, hogy a meglévő kötelezettségeket nem ruházták át: azok teljes egészében a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniánál maradtak, és e határozat elfogadásának idején is őt terhelik. Az átruházással teljesen leírtak az átruházott eszközökön fennálló minden követelést, például jelzálogot, zár alá vételt és elsőbbségi igényt.

| (526) | Emellett az eszközöket érintően a Bizottság először is megjegyzi, hogy a Tirrenia üzletágának értékesítési eljárását a Tirrenia di Navigazione egészének, összes eszközének és kötelezettségének, valamint többek között a Siremar nevű leányvállalatának a privatizációjára irányuló sikertelen kísérlet előzte meg. A második, sikeres privatizációs kísérlet csak a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához szükségesnek ítélt eszközökre és a beszállítókkal fennálló, kapcsolódó szerződéses jogviszonyokra terjedt ki, amelyek köre az első kísérlethez képest más volt, és szűkebb (megközelítőleg 45 % a hajók számában kifejezve). Azokat az eszközöket, amelyeket nem tartottak szükségesnek a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez, külön értékesítették, más és független pályáztatás útján; ide tartozott hat hajó, ingatlanok Olaszországban és külföldön, valamint egy műtárgygyűjtemény. Emellett a Tirrenia leányvállalatát, a Siremart is egy külön pályázati eljárásban értékesítették. Mivel a Siremar több, Szicíliát és más, kisebb szigeteket összekötő útvonalat szolgált ki nagy létszámú személyzettel és számos hajóval, ez az elkülönítés tovább csökkenti a Tirrenia üzletágának tevékenységi körét az eredeti Tirrenia di Navigazione tevékenységi köréhez képest. |
| --- | --- |

(526)

Emellett az eszközöket érintően a Bizottság először is megjegyzi, hogy a Tirrenia üzletágának értékesítési eljárását a Tirrenia di Navigazione egészének, összes eszközének és kötelezettségének, valamint többek között a Siremar nevű leányvállalatának a privatizációjára irányuló sikertelen kísérlet előzte meg. A második, sikeres privatizációs kísérlet csak a közszolgáltatási kötelezettség ellátásához szükségesnek ítélt eszközökre és a beszállítókkal fennálló, kapcsolódó szerződéses jogviszonyokra terjedt ki, amelyek köre az első kísérlethez képest más volt, és szűkebb (megközelítőleg 45 % a hajók számában kifejezve). Azokat az eszközöket, amelyeket nem tartottak szükségesnek a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez, külön értékesítették, más és független pályáztatás útján; ide tartozott hat hajó, ingatlanok Olaszországban és külföldön, valamint egy műtárgygyűjtemény. Emellett a Tirrenia leányvállalatát, a Siremart is egy külön pályázati eljárásban értékesítették. Mivel a Siremar több, Szicíliát és más, kisebb szigeteket összekötő útvonalat szolgált ki nagy létszámú személyzettel és számos hajóval, ez az elkülönítés tovább csökkenti a Tirrenia üzletágának tevékenységi körét az eredeti Tirrenia di Navigazione tevékenységi köréhez képest.

| (527) | Másfelől a Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia márkanév szerepelt az átruházott javak között, és értékét beszámították a CIN által fizetett piaci árba. |
| --- | --- |

(527)

Másfelől a Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia márkanév szerepelt az átruházott javak között, és értékét beszámították a CIN által fizetett piaci árba.

| (528) | Végezetül, a Bizottság azt is megjegyzi, ami a munkaerőt illeti, hogy nem ruházták át a munkaszerződéseket a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniáról a CIN-re. Az olasz polgári törvénykönyv 2112. cikke előírja, hogy egy vállalkozás átruházásakor a vevőnek fenn kell tartania a meglévő munkaszerződéseket, és a munkavállalók megőrzik az ebből eredő jogaikat. Ugyanakkor a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet értelmében ez az általános rendszer nem alkalmazandó egy vállalat rendkívüli igazgatási eljárás alatt álló és alapvető közszolgáltatásokat nyújtó üzletágára. Ezzel szemben az új tulajdonos a szolgáltatás nyújtásához szükséges személyzet átvételére köteles, és két évig tartózkodnia kell a csoportos létszámcsökkentéstől (lásd a (160) preambulumbekezdést). A Bizottság megjegyzi, hogy míg a főszabály egyértelmű folytonosságot teremtett volna a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN munkaereje között, ez a kivétel ténylegesen lehetővé tette a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia számára, hogy felmondja a munkavállalóival kötött összes szerződést. A CIN ekkor új szerződéses feltételeket tárgyalt le a személyzeti szakszervezetekkel, és új szerződéseket kínált, de – teljes összhangban az alkalmazandó munkajogi jogszabályokkal – csak azoknak a munkavállalóknak, akik ténylegesen a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésén dolgoztak. |
| --- | --- |

(528)

Végezetül, a Bizottság azt is megjegyzi, ami a munkaerőt illeti, hogy nem ruházták át a munkaszerződéseket a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniáról a CIN-re. Az olasz polgári törvénykönyv 2112. cikke előírja, hogy egy vállalkozás átruházásakor a vevőnek fenn kell tartania a meglévő munkaszerződéseket, és a munkavállalók megőrzik az ebből eredő jogaikat. Ugyanakkor a 270/1999. sz. törvényerejű rendelet értelmében ez az általános rendszer nem alkalmazandó egy vállalat rendkívüli igazgatási eljárás alatt álló és alapvető közszolgáltatásokat nyújtó üzletágára. Ezzel szemben az új tulajdonos a szolgáltatás nyújtásához szükséges személyzet átvételére köteles, és két évig tartózkodnia kell a csoportos létszámcsökkentéstől (lásd a (160) preambulumbekezdést). A Bizottság megjegyzi, hogy míg a főszabály egyértelmű folytonosságot teremtett volna a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN munkaereje között, ez a kivétel ténylegesen lehetővé tette a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia számára, hogy felmondja a munkavállalóival kötött összes szerződést. A CIN ekkor új szerződéses feltételeket tárgyalt le a személyzeti szakszervezetekkel, és új szerződéseket kínált, de – teljes összhangban az alkalmazandó munkajogi jogszabályokkal – csak azoknak a munkavállalóknak, akik ténylegesen a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésén dolgoztak.

| (529) | A munkavállalók létszámának fenntartásával kapcsolatos kötelezettséget egy általános jogszabály állapította meg (lásd az (528) preambulumbekezdést), így azt az olasz hatóságoknak tiszteletben kellett tartaniuk az értékesítési eljárás kialakításakor. Ugyanakkor, a Bizottság megjegyzi, hogy a hajózási üzleti tevékenységhez még e jogi kötelezettség nélkül is szükség van egy minimálisan kötelező munkavállalói létszámra, akik a hajókat üzemeltetik és nagyon egyedi készségekkel rendelkeznek, a személyzeti táblázatokban meghatározottak szerint (lásd a (175) preambulumbekezdést). A jelen ügyben az új szerződés elnyerését követően a CIN-nek több mint 1 200 munkavállalót fel kellett volna vennie rövid időn belül, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudja. Ezért tehát nagyon valószínű, hogy a CIN a gyorsaság és a felvételi költségek csökkentése érdekében a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia legtöbb munkavállalóját felvette volna, akkor is, ha nem lett volna köteles munkaszerződéseket felkínálni. |
| --- | --- |

(529)

A munkavállalók létszámának fenntartásával kapcsolatos kötelezettséget egy általános jogszabály állapította meg (lásd az (528) preambulumbekezdést), így azt az olasz hatóságoknak tiszteletben kellett tartaniuk az értékesítési eljárás kialakításakor. Ugyanakkor, a Bizottság megjegyzi, hogy a hajózási üzleti tevékenységhez még e jogi kötelezettség nélkül is szükség van egy minimálisan kötelező munkavállalói létszámra, akik a hajókat üzemeltetik és nagyon egyedi készségekkel rendelkeznek, a személyzeti táblázatokban meghatározottak szerint (lásd a (175) preambulumbekezdést). A jelen ügyben az új szerződés elnyerését követően a CIN-nek több mint 1 200 munkavállalót fel kellett volna vennie rövid időn belül, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudja. Ezért tehát nagyon valószínű, hogy a CIN a gyorsaság és a felvételi költségek csökkentése érdekében a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia legtöbb munkavállalóját felvette volna, akkor is, ha nem lett volna köteles munkaszerződéseket felkínálni.

| (530) | Ilyen körülmények között a Bizottság megállapítja, hogy míg ténylegesen folytonosság állt fenn a munkaerő tekintetében, az az ügy ténybeli körülményeinek (azaz az átruházás nagyságának) és az alkalmazandó munkajogi jogszabályoknak volt betudható. Másfelől, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia eszközeinek csak egy részét ruházták át a CIN-re, és egyetlen kötelezettségét sem. |
| --- | --- |

(530)

Ilyen körülmények között a Bizottság megállapítja, hogy míg ténylegesen folytonosság állt fenn a munkaerő tekintetében, az az ügy ténybeli körülményeinek (azaz az átruházás nagyságának) és az alkalmazandó munkajogi jogszabályoknak volt betudható. Másfelől, a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia eszközeinek csak egy részét ruházták át a CIN-re, és egyetlen kötelezettségét sem.

10.2.   Az átruházási ár

Az átruházási ár

| (531) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az eszközök piaci ár alatt történő átruházása is a felszámolt, a támogatás államnak történő visszafizetésére köteles vállalat és az újonnan létrejött vállalat közötti gazdasági folytonosság jele lehet. Ebben az ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy az eszközöket közbeszerzési eljárásban ruházták át, amely kellően nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes volt, hogy piaci árat érjenek el, amint azt a fenti 7.1.3.4. szakasz is bemutatja. Nincs bizonyíték arra, hogy az eszközök és a közszolgáltatási szerződés közös pályáztatása negatív hatást gyakorolt volna az eljárás kimenetelére. Ellenkezőleg, Olaszország igazolta, hogy amikor külön eljárást írtak ki a Tirrenia néhány és a Siremar többi hajójára, e hajókat csak hulladékértéken lehetett eladni. Az értékesítéssel összefüggő feltételek, mint például a személyzet létszámának két évig történő fenntartása nem nyomta le az árat, amint az Ecorys-jelentés is megállapította (182). Emellett még ha a ténylegesen kifizetett ár végső soron alacsonyabb is volt, mint a Banca Profilo által készített független szakértői értékmegállapítás, mivel a fizetés egy részét halasztották, e halasztás a közbeszerzési eljárás dinamikájának szerves részét képezte, és ennek keretében az összes többi ajánlattevőnek lehetősége volt a CIN ajánlatához hasonló, azonos fizetési feltételeket tartalmazó ajánlatot benyújtani (183). Állandó ítélkezési gyakorlat, hogy egy nyílt és átlátható eljárás eredménye még pontosabb, mint egy szakértői értékmegállapításé (184). |
| --- | --- |

(531)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az eszközök piaci ár alatt történő átruházása is a felszámolt, a támogatás államnak történő visszafizetésére köteles vállalat és az újonnan létrejött vállalat közötti gazdasági folytonosság jele lehet. Ebben az ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy az eszközöket közbeszerzési eljárásban ruházták át, amely kellően nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes volt, hogy piaci árat érjenek el, amint azt a fenti 7.1.3.4. szakasz is bemutatja. Nincs bizonyíték arra, hogy az eszközök és a közszolgáltatási szerződés közös pályáztatása negatív hatást gyakorolt volna az eljárás kimenetelére. Ellenkezőleg, Olaszország igazolta, hogy amikor külön eljárást írtak ki a Tirrenia néhány és a Siremar többi hajójára, e hajókat csak hulladékértéken lehetett eladni. Az értékesítéssel összefüggő feltételek, mint például a személyzet létszámának két évig történő fenntartása nem nyomta le az árat, amint az Ecorys-jelentés is megállapította (182). Emellett még ha a ténylegesen kifizetett ár végső soron alacsonyabb is volt, mint a Banca Profilo által készített független szakértői értékmegállapítás, mivel a fizetés egy részét halasztották, e halasztás a közbeszerzési eljárás dinamikájának szerves részét képezte, és ennek keretében az összes többi ajánlattevőnek lehetősége volt a CIN ajánlatához hasonló, azonos fizetési feltételeket tartalmazó ajánlatot benyújtani (183). Állandó ítélkezési gyakorlat, hogy egy nyílt és átlátható eljárás eredménye még pontosabb, mint egy szakértői értékmegállapításé (184).

182

183

184

| (532) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy az átruházás körülményei kizárják a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniának juttatott gazdasági előny CIN-re történő átruházását. |
| --- | --- |

(532)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy az átruházás körülményei kizárják a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniának juttatott gazdasági előny CIN-re történő átruházását.

10.3.   A tulajdonosok kiléte

A tulajdonosok kiléte

| (533) | Ha az eszközök átruházására két kapcsolt vállalat között kerül sor, az arra utaló erőteljes jel, hogy az átruházás célja akár az is lehet, hogy megkerüljék a bizottsági határozatban jogellenesként és összeegyeztethetetlenként azonosított támogatás visszafizetésének kötelezettségét. A Bizottság megjegyzi, hogy a jelen ügyben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között nincs semmilyen kapcsolat. Az előbbi egy állami vállalat volt, amely végül a gazdasági és pénzügyminisztérium 100 %-os tulajdonában állt (185). A CIN pedig eredetileg magánszektorbeli konzorciumként jött létre, egy meglévő kompszolgáltató (Moby) és három alap részvételével. A konzorcium minden tagja magánvállalat volt (186). A Bizottság megjegyzi, hogy tehát a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem gyakorolhatott ellenőrzést a CIN felett, sem a CIN a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia felett. |
| --- | --- |

(533)

Ha az eszközök átruházására két kapcsolt vállalat között kerül sor, az arra utaló erőteljes jel, hogy az átruházás célja akár az is lehet, hogy megkerüljék a bizottsági határozatban jogellenesként és összeegyeztethetetlenként azonosított támogatás visszafizetésének kötelezettségét. A Bizottság megjegyzi, hogy a jelen ügyben a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között nincs semmilyen kapcsolat. Az előbbi egy állami vállalat volt, amely végül a gazdasági és pénzügyminisztérium 100 %-os tulajdonában állt (185). A CIN pedig eredetileg magánszektorbeli konzorciumként jött létre, egy meglévő kompszolgáltató (Moby) és három alap részvételével. A konzorcium minden tagja magánvállalat volt (186). A Bizottság megjegyzi, hogy tehát a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia nem gyakorolhatott ellenőrzést a CIN felett, sem a CIN a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia felett.

185

186

10.4.   Az átruházás időzítése

Az átruházás időzítése

| (534) | Ha az eszközök átruházására a már odaítélt támogatás összeegyeztethetőségét illetően kétségeket megfogalmazó bizottsági határozat elfogadását követően kerül sor, az szintén arra utal, hogy ezen átruházással a visszafizetési felszólítást kívánják megkerülni. A Bizottság megjegyzi, hogy a jelen ügyben a részvételi szándék kifejezésére való felhívást 2010. szeptember 15-én tették közzé, az adásvételi szerződést pedig 2011. július 25-én írták alá a CIN-nel. Ezzel szemben a Bizottság a hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatát 2011. október 5-én fogadta el. A határozat foglalkozott többek között a Tirrenia üzletágának privatizációjával is. Emellett a Bizottság a hivatalos vizsgálatot kiterjesztette többek között a CIN-nel 2012. november 7-én aláírt új szerződésre (187). Ugyan az átruházás csak 2012. július 19-én vált véglegessé, de ennek az volt az oka, hogy be kellett szerezni az összefonódás bizottsági jóváhagyását. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy 2011. július 25-én az adásvételi szerződés már érvényes és kötelező volt, akkor is, ha a felek egyikének kiléte az összefonódási eljárás során felmerült versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében részben megváltozott. Nem kérdőjelezhető meg, hogy amikor a felek aláírták a szerződést, nem tudták, hogy a Bizottság néhány hónap múlva hivatalos vizsgálati eljárást fog indítani, főként pedig nem ismerhették annak tartalmát, nem mérhették fel a feleknél jelentkező kockázatot, és nem dönthettek az eszközátruházásról, hogy kiüresítsék a vizsgálatot, bármire irányuljon is. Ez igaz a 2011. évi határozatban leírt intézkedésekre, és még inkább a 2012. évi határozatban leírtakra, amelyet az adásvétel lezárása és a CIN új szerződésének megkötése után fogadtak el. |
| --- | --- |

(534)

Ha az eszközök átruházására a már odaítélt támogatás összeegyeztethetőségét illetően kétségeket megfogalmazó bizottsági határozat elfogadását követően kerül sor, az szintén arra utal, hogy ezen átruházással a visszafizetési felszólítást kívánják megkerülni. A Bizottság megjegyzi, hogy a jelen ügyben a részvételi szándék kifejezésére való felhívást 2010. szeptember 15-én tették közzé, az adásvételi szerződést pedig 2011. július 25-én írták alá a CIN-nel. Ezzel szemben a Bizottság a hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatát 2011. október 5-én fogadta el. A határozat foglalkozott többek között a Tirrenia üzletágának privatizációjával is. Emellett a Bizottság a hivatalos vizsgálatot kiterjesztette többek között a CIN-nel 2012. november 7-én aláírt új szerződésre (187). Ugyan az átruházás csak 2012. július 19-én vált véglegessé, de ennek az volt az oka, hogy be kellett szerezni az összefonódás bizottsági jóváhagyását. A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy 2011. július 25-én az adásvételi szerződés már érvényes és kötelező volt, akkor is, ha a felek egyikének kiléte az összefonódási eljárás során felmerült versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében részben megváltozott. Nem kérdőjelezhető meg, hogy amikor a felek aláírták a szerződést, nem tudták, hogy a Bizottság néhány hónap múlva hivatalos vizsgálati eljárást fog indítani, főként pedig nem ismerhették annak tartalmát, nem mérhették fel a feleknél jelentkező kockázatot, és nem dönthettek az eszközátruházásról, hogy kiüresítsék a vizsgálatot, bármire irányuljon is. Ez igaz a 2011. évi határozatban leírt intézkedésekre, és még inkább a 2012. évi határozatban leírtakra, amelyet az adásvétel lezárása és a CIN új szerződésének megkötése után fogadtak el.

187

| (535) | Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy Olaszország már idejekorán, a tengeri kabotázsról szóló rendelet végrehajtásával kapcsolatban a Bizottsággal folytatott megbeszélések keretében tájékoztatta a Bizottságot a Tirrenia üzletága és az új szerződés együttes értékestésére irányuló szándékáról (lásd még a 2.4. szakaszt ). Emellett Olaszország a jogbiztonság érdekében bejelentette az új szerződés tervezetét is (188). Ez újabb erőteljes jelzése annak, hogy Olaszország nem kívánt megkerülni semmilyen jövőbeli visszafizetési felszólítást azzal, hogy az üzletág értékesítését és az új szerződés megkötését a 7.1.3. szakaszban leírtak és értékeltek szerint megszervezte. |
| --- | --- |

(535)

Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy Olaszország már idejekorán, a tengeri kabotázsról szóló rendelet végrehajtásával kapcsolatban a Bizottsággal folytatott megbeszélések keretében tájékoztatta a Bizottságot a Tirrenia üzletága és az új szerződés együttes értékestésére irányuló szándékáról (lásd még a 2.4. szakaszt ). Emellett Olaszország a jogbiztonság érdekében bejelentette az új szerződés tervezetét is (188). Ez újabb erőteljes jelzése annak, hogy Olaszország nem kívánt megkerülni semmilyen jövőbeli visszafizetési felszólítást azzal, hogy az üzletág értékesítését és az új szerződés megkötését a 7.1.3. szakaszban leírtak és értékeltek szerint megszervezte.

188

10.5.   Az átruházás gazdasági logikája

Az átruházás gazdasági logikája

| (536) | Ez a mutató az eszközátruházás feleinek szándékával, valamint – az eszközöket használó vállalat jövőbeli üzleti tevékenységének figyelembevételével – az átruházás gazdasági indokával foglalkozik. E tekintetben a Bizottság először is megjegyzi, hogy egyfelől az olasz hatóságok szándéka az volt, hogy megfeleljenek a tengeri szállítási ágazatban a tengeri kabotázsról szóló rendelet alapján végrehajtandó liberalizációval kapcsolatos kötelezettségüknek azzal, hogy privatizálják a legfontosabb közszolgáltatót, a Tirrenia-csoportot, ideértve a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniát is, és hogy az átvevő vállalatra bízzák a közszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Noha az említett rendelet ezt nem teszi kötelezővé, az eszközök és a közszolgáltatásért járó kompenzáció átruházása valóban az Olaszország rendelkezésére álló alternatívák egyike volt (lásd még a (114) preambulumbekezdést), amellyel e liberalizációt megvalósíthatta, és az adott körülmények között – a két különálló eljáráshoz képest – az eszközök eladási ára szempontjából is optimális megoldás volt (189). Másfelől a CIN szándéka az volt, hogy a közszolgáltatási kötelezettséggel érintett útvonalakat hatékonyabban szolgálja ki, mint a korábbi (később rendkívüli igazgatás alá helyezett) Tirrenia di Navigazione, és ezáltal nyereséget érjen el (figyelembe véve azokat az útvonalakat és időszakokat is, amikor a szabadpiacon működött). |
| --- | --- |

(536)

Ez a mutató az eszközátruházás feleinek szándékával, valamint – az eszközöket használó vállalat jövőbeli üzleti tevékenységének figyelembevételével – az átruházás gazdasági indokával foglalkozik. E tekintetben a Bizottság először is megjegyzi, hogy egyfelől az olasz hatóságok szándéka az volt, hogy megfeleljenek a tengeri szállítási ágazatban a tengeri kabotázsról szóló rendelet alapján végrehajtandó liberalizációval kapcsolatos kötelezettségüknek azzal, hogy privatizálják a legfontosabb közszolgáltatót, a Tirrenia-csoportot, ideértve a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniát is, és hogy az átvevő vállalatra bízzák a közszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Noha az említett rendelet ezt nem teszi kötelezővé, az eszközök és a közszolgáltatásért járó kompenzáció átruházása valóban az Olaszország rendelkezésére álló alternatívák egyike volt (lásd még a (114) preambulumbekezdést), amellyel e liberalizációt megvalósíthatta, és az adott körülmények között – a két különálló eljáráshoz képest – az eszközök eladási ára szempontjából is optimális megoldás volt (189). Másfelől a CIN szándéka az volt, hogy a közszolgáltatási kötelezettséggel érintett útvonalakat hatékonyabban szolgálja ki, mint a korábbi (később rendkívüli igazgatás alá helyezett) Tirrenia di Navigazione, és ezáltal nyereséget érjen el (figyelembe véve azokat az útvonalakat és időszakokat is, amikor a szabadpiacon működött).

189

| (537) | Ami a vállalat jövőbeli üzleti tevékenység illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy még ha igaz is, hogy a CIN ugyanazokat az útvonalakat szolgálja ki, mint a Tirrenia, vagy nagyon hasonlókat azokhoz, és ugyanolyan vagy nagyon hasonló gyakorisággal, ez pusztán annak logikus következménye, hogy folyamatosan szükség van az új szerződésben meghatározott valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására. Ez azt jelenti, hogy a közszolgáltatás folyamatossága nem keverendő és mosható össze az állami támogatási szabályok szerinti gazdasági folytonossággal. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az új szerződés céljának eléréséhez, azaz i. a kontinens és a szigetek közötti területi folytonosság garantálásához és ii. az érintett szigetek gazdasági fejlődésének előmozdításához Olaszországnak az új szerződés földrajzi hatályát az eredeti szerződéséhez hasonló módon kellett meghatároznia. |
| --- | --- |

(537)

Ami a vállalat jövőbeli üzleti tevékenység illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy még ha igaz is, hogy a CIN ugyanazokat az útvonalakat szolgálja ki, mint a Tirrenia, vagy nagyon hasonlókat azokhoz, és ugyanolyan vagy nagyon hasonló gyakorisággal, ez pusztán annak logikus következménye, hogy folyamatosan szükség van az új szerződésben meghatározott valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására. Ez azt jelenti, hogy a közszolgáltatás folyamatossága nem keverendő és mosható össze az állami támogatási szabályok szerinti gazdasági folytonossággal. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az új szerződés céljának eléréséhez, azaz i. a kontinens és a szigetek közötti területi folytonosság garantálásához és ii. az érintett szigetek gazdasági fejlődésének előmozdításához Olaszországnak az új szerződés földrajzi hatályát az eredeti szerződéséhez hasonló módon kellett meghatároznia.

| (538) | A Bizottság megjegyzi emellett, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek CIN általi napi szintű végrehajtásának feltételei gyökeresen eltérőek. A kompenzáció összegét egy teljesen más mechanizmus szerint állapítják meg, amely megköveteli, hogy a szolgáltató hatékonyan működjön, és a CIN valóban el is határozta, hogy: növeli a flotta hatékonyságát a karbantartás, a biztosítás, az üzemanyagköltségek és a személyzeti irányítás terén; javítja az online értékesítést; javítja a fedélzeti szolgáltatások minőségét és kínálatát; növeli az utasok számát és a szállított áruk mennyiségét. Mivel a költségek teljes körű fedezése nem garantált, és mivel a névleges kompenzáció összegét több évre rögzítették (azaz reálértéken csökken), a CIN-nek nem volt más választása, minthogy alaposan átalakítsa a Tirrenia di Navigazione által alkalmazott üzleti stratégiát. Ez utóbbi, a Tirrenia-csoporttal közös, régre visszanyúló múltja során mindig és következetesen közszolgáltatóként működött, és nem rendelkezett fenntartható jövedelmezőség elérésére irányuló stratégiával, míg a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia célja pusztán az volt, hogy szabályszerűen felszámolják a vállalatot, egyúttal biztosítva a közszolgáltatás folyamatosságát, a tulajdonjog közbeszerzési eljárást követő, CIN-re történő átruházásáig. |
| --- | --- |

(538)

A Bizottság megjegyzi emellett, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek CIN általi napi szintű végrehajtásának feltételei gyökeresen eltérőek. A kompenzáció összegét egy teljesen más mechanizmus szerint állapítják meg, amely megköveteli, hogy a szolgáltató hatékonyan működjön, és a CIN valóban el is határozta, hogy: növeli a flotta hatékonyságát a karbantartás, a biztosítás, az üzemanyagköltségek és a személyzeti irányítás terén; javítja az online értékesítést; javítja a fedélzeti szolgáltatások minőségét és kínálatát; növeli az utasok számát és a szállított áruk mennyiségét. Mivel a költségek teljes körű fedezése nem garantált, és mivel a névleges kompenzáció összegét több évre rögzítették (azaz reálértéken csökken), a CIN-nek nem volt más választása, minthogy alaposan átalakítsa a Tirrenia di Navigazione által alkalmazott üzleti stratégiát. Ez utóbbi, a Tirrenia-csoporttal közös, régre visszanyúló múltja során mindig és következetesen közszolgáltatóként működött, és nem rendelkezett fenntartható jövedelmezőség elérésére irányuló stratégiával, míg a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia célja pusztán az volt, hogy szabályszerűen felszámolják a vállalatot, egyúttal biztosítva a közszolgáltatás folyamatosságát, a tulajdonjog közbeszerzési eljárást követő, CIN-re történő átruházásáig.

| (539) | A CIN tehát közszolgáltatási kötelezettségét és más tevékenységeit a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniára irányadóktól teljesen eltérő működési feltételek mellett látta el, saját stratégiája alapján. Az olasz hatóságok nem követelték meg a CIN-től, hogy konkrét üzleti modellt alkalmazzon, vagy megtartson bizonyos tevékenységi köröket az új szerződésben meghatározottakon túlmenően, sem azt, hogy átvegyen konkrét eszközöket vagy munkavállalókat, amelyek/akik nem kötődnek elválaszthatatlanul az új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettség ellátásához. E tekintetében a CIN szabadon dönthetett (és dönthet továbbra is) arról, hogy az üzletvitelén az általa alkalmasnak ítélt módon változtasson. |
| --- | --- |

(539)

A CIN tehát közszolgáltatási kötelezettségét és más tevékenységeit a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniára irányadóktól teljesen eltérő működési feltételek mellett látta el, saját stratégiája alapján. Az olasz hatóságok nem követelték meg a CIN-től, hogy konkrét üzleti modellt alkalmazzon, vagy megtartson bizonyos tevékenységi köröket az új szerződésben meghatározottakon túlmenően, sem azt, hogy átvegyen konkrét eszközöket vagy munkavállalókat, amelyek/akik nem kötődnek elválaszthatatlanul az új szerződésben meghatározott közszolgáltatási kötelezettség ellátásához. E tekintetében a CIN szabadon dönthetett (és dönthet továbbra is) arról, hogy az üzletvitelén az általa alkalmasnak ítélt módon változtasson.

| (540) | A Bizottság megjegyzi, hogy míg maguk a közszolgáltatási kötelezettségek az útvonalakat és a gyakoriságot tekintve elkerülhetetlenül hasonlóak, minthogy hasonló közszolgáltatási igény elégítenek ki, a végrehajtásuk feltételei és a mögöttük húzódó üzleti stratégia más. A végzett tevékenység e tényleges hasonlósága az ügy nagyon sajátos körülményeinek tudható be, és azt a CIN műveleteire vonatkozó különböző pénzügyi korlátok mérsékleték is. |
| --- | --- |

(540)

A Bizottság megjegyzi, hogy míg maguk a közszolgáltatási kötelezettségek az útvonalakat és a gyakoriságot tekintve elkerülhetetlenül hasonlóak, minthogy hasonló közszolgáltatási igény elégítenek ki, a végrehajtásuk feltételei és a mögöttük húzódó üzleti stratégia más. A végzett tevékenység e tényleges hasonlósága az ügy nagyon sajátos körülményeinek tudható be, és azt a CIN műveleteire vonatkozó különböző pénzügyi korlátok mérsékleték is.

10.6.   Következtetés a rendkívüli közigazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosságáról

Következtetés a rendkívüli közigazgatás alatt álló Tirrenia és a CIN között meglévő gazdasági folytonosságáról

| (541) | A fentiek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a vételár, a tulajdonosok kiléte és az átruházás időzítése nem utal gazdasági folytonosságra. Noha az ügylet tárgyában és gazdasági logikájában fellelhetők olyan tényezők, amelyek gazdasági folytonosságot sugallnak, a két utóbbi kritérium tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a potenciális folytonosság bármely elemét az ezen ügylet nagyon sajátos körülményei indokolják, azaz az eszközátruházás és a közszolgáltatási szerződés egyetlen eljárásban történő összekapcsolása, az ügylet mérete és az általánosan alkalmazandó munkajogi jogszabályok. Különösen nincs arra utaló jel, hogy megkísérelték volna megkerülni a visszafizetési kötelezettséget. Ilyen körülmények között a Bizottság megállapítja, hogy mindent összevéve, nem áll fenn gazdasági folytonosság a Tirrenia és a CIN között. Ez azt is jelenti, hogy a Tirreniának nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás visszafizetésének kötelezettsége nem terjed ki a CIN-re, |
| --- | --- |

(541)

A fentiek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a vételár, a tulajdonosok kiléte és az átruházás időzítése nem utal gazdasági folytonosságra. Noha az ügylet tárgyában és gazdasági logikájában fellelhetők olyan tényezők, amelyek gazdasági folytonosságot sugallnak, a két utóbbi kritérium tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a potenciális folytonosság bármely elemét az ezen ügylet nagyon sajátos körülményei indokolják, azaz az eszközátruházás és a közszolgáltatási szerződés egyetlen eljárásban történő összekapcsolása, az ügylet mérete és az általánosan alkalmazandó munkajogi jogszabályok. Különösen nincs arra utaló jel, hogy megkísérelték volna megkerülni a visszafizetési kötelezettséget. Ilyen körülmények között a Bizottság megállapítja, hogy mindent összevéve, nem áll fenn gazdasági folytonosság a Tirrenia és a CIN között. Ez azt is jelenti, hogy a Tirreniának nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás visszafizetésének kötelezettsége nem terjed ki a CIN-re,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Tirrenia részére az eredeti, 2009. január 1-jétől 2012. július 18-ig meghosszabbított szerződés szerinti tizenkét útvonalon biztosított tengeri szállítási szolgáltatások nyújtásáért adott kompenzáció és kikötési elsőbbség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A Nápoly–Palermo, Civitavecchia–Olbia és Genova–Porto Torres útvonal kiszolgálásáért nyújtott támogatást Olaszország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

(1)   A megmentési támogatás 2011. július 11-től 2012. szeptember 18-ig történő meghosszabbítása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szintén a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. Az állami támogatást Olaszország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás, amelynek összege 25 203 063,89 EUR, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

3. cikk

(1)   A Caremar, a Saremar, a Toremar és a Tirrenia üzletág Campania, Szardínia és Toszkána régióra, illetve a CIN-re történő átruházása után fizetendő közvetett adók alóli mentesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. Az állami támogatást Olaszország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre.

(2)   A Tirrenia üzletágának CIN részére történő értékesítéséből származó bevételeket terhelő társasági adó alóli mentesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirreniának nyújtott állami támogatásnak minősül. Az állami támogatást Olaszország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(4)   E határozat elfogadásáig Olaszország nem fizette ki az e cikk (2) bekezdésében említett támogatást.

4. cikk

(1)   A hajók korszerűsítésére szánt források likviditási célú felhasználása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tirrenia részére nyújtott állami támogatásnak minősül. Az állami támogatást Olaszország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás, amelynek összege 11 421 300 EUR, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

5. cikk

(1)   Az új szerződés 2012. július 18. és 2020. július 18. közötti időszakra a CIN számára történő odaítélése a Tirrenia üzletágával és a kikötési elsőbbséggel egy csomagban, ideértve a vételár egy részének CIN általi halasztott megfizetését, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

(2)   A Fondo Aree Sottoutilizzate forrásainak likviditási szükségletek kielégítésére való felhasználásának lehetősége, amint azt a 2010. évi törvény megállapítja, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

6. cikk

(1)   Olaszország visszafizetteti a kedvezményezettel a 2., 3. és 4. cikkben említett jogellenes támogatásokat, amennyiben azokat már folyósították.

(2)   A visszafizettetendő összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszafizettetés tényleges időpontjáig tartó időszakra vonatkozóan kamat terheli.

(3)   A kamat kiszámítása a 794/2004/EK bizottsági rendelet (190) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (191) összhangban kamatoskamat-számítás alapján történik.

(4)   A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság elismeri, hogy a kedvezményezett már visszafizette a 2. cikkben említett támogatás tőkeösszegét.

(5)   Olaszország az e határozat elfogadásának napjától kezdve megszünteti a 3. cikk (2) bekezdésében említett állami támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.

7. cikk

(1)   A 6. cikk szerinti támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell téríteni.

(2)   Olaszország biztosítja, hogy e határozat végrehajtására az értesítés napjától számított négy hónapon belül sor kerül.

8. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Olaszország benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:

| — | a kedvezményezettől visszakövetelendő teljes összeg (főkövetelés és kamatok), |
| --- | --- |

—

a kedvezményezettől visszakövetelendő teljes összeg (főkövetelés és kamatok),

| — | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása, |
| --- | --- |

—

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása,

| — | az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

—

az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg a 6. cikkben említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. Olaszország a Bizottság egyszerű kérésére azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Olaszország továbbá részletes információkat közöl a kedvezményezettek által visszafizetett támogatások és visszafizettetési kamatok összegéről.

9. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

A Bizottság az (EU) 2015/1589 rendelet 30. cikkének sérelme nélkül közzéteheti az e határozat alkalmazásában visszafizetett támogatás és a visszafizettetési kamatok összegét.

Kelt Brüsszelben, 2020. március 2-án.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

ügyvezető alelnök

---

(1)  
  HL C 28., 2012.2.1., 18. o. és HL C 84., 2013.3.22., 58. o.

1

(2)  A korábbi Tirrenia-csoport a következő vállalatokból állt: Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. és Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

(3)  Állami támogatás – Olasz Köztársaság – SA.32014 (11/C) (ex 11/NN), SA.32015 (11/C) (ex 11/NN), SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) számú állami támogatás – A korábbi Tirrenia csoport vállalkozásainak nyújtott állami támogatás (potenciális állami támogatás közszolgáltatásért járó kompenzáció formájában és potenciális támogatás a privatizáció kontextusában) (SA.28172 (CP 103/2009), SA.29989 (CP 393/2009), SA.30107 (CP 414/2009), SA.30206 (CP 3/2010), SA.31645 (CP 234/2010), SA.31715 (CP 248/2010)) – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (HL C 28., 2012.2.1., 18. o.).

3

(4)  Minden módosítás a Saremar javára hozott intézkedéseket érintette.

4

(5)  Állami támogatás – Olasz Köztársaság – SA.32014. (2011/C), SA.32015. (2011/C), SA.32016. (2011/C) sz. állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás a korábbi Tirrenia csoport vállalkozásai és felvásárlói számára – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (HL C 84., 2013.3.22., 58. o.).

5

(6)  
  HL L 49., 2018.2.22., 22. o.

6

(7)  Lásd: a Törvényszék 2017. április 6-i ítélete, Regione autonoma della Sardegna (Olaszország) kontra Bizottság, T-219/14, ECLI:EU:T:2017:266.

7

Regione autonoma della Sardegna (Olaszország) kontra Bizottság

(8)  A Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.) 100 %-ban az olasz gazdasági és pénzügyminisztérium tulajdonában áll, és részesedésszerzési és privatizációs eljárásokra szakosodott, továbbá olyan projektekkel foglalkozik, amelyek segítenek az ágazati, pénzügyi vagy szervezeti nehézségekkel küzdő vállalatok észszerűsítésében és szerkezetátalakításában.

8

(9)  
  HL L 318., 2001.12.4., 9. o.

9

(10)  A Bizottság 2005/163/EK határozata (2004. március 16.) az Olaszország által az Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar és Toremar tengerhajózási társaságok (Tirrenia-csoport) számára nyújtott állami támogatásokról (HL L 53., 2005.2.26., 29. o.).

10

(11)  Közelebbről: Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar és Toremar.

11

(12)  
  Tirrenia di Navigazione kontra Bizottság, T-265/04, T-292/04 és T-504/04 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2009:48.

12

Tirrenia di Navigazione kontra Bizottság

(13)  Ez az átruházás 2011. június 1-jén vált hivatalossá.

13

(14)  A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (10) bekezdése.

14

(15)  Amelyből 19 839 226 EUR Campania, 10 030 606 EUR Lazio részéről.

15

(16)  Idetartozik a Tirrenia üzletágának felvásárlásáért fizetendő vételár egy részének a CIN általi halasztott megfizetése és több feltételezett további támogatási intézkedés a Siremar üzletágának privatizációjával összefüggésben (például az állam által a CdI, a Siremar üzletágát eredetileg felvásárló jogalany javára teljesített viszontgarancia és tőkeemelés).

16

(17)  Nevezetesen a „Bonus Sardo–Vacanza” projekt, amely a 7. intézkedés része, és amelyet a 2014. évi határozat nem vizsgált, és ez a határozat sem értékel.

17

(18)  2007 előtt ezt az útvonalat főszezonban is a közszolgáltatási rendszer szerint üzemeltették.

18

(19)  2008 előtt ezt az útvonalat főszezonban is a közszolgáltatási rendszer szerint üzemeltették.

19

(20)  Különösen a 2009–2012-es időszakban a SNAV 76 kihajózást törölt ezen az útvonalon, míg a Tirrenia csak 19-et (azaz négyszer kevesebbet). Továbbá a SNAV általi e 76 törlésből 19 munkaszüneti napnak volt betudható, a fennmaradó 57 pedig kedvezőtlen időjárási viszonyoknak. Annak ellenére, hogy az indulási idejük közel azonos volt, a Tirrenia csak öt kihajózást törölt (vagyis tizede annyit, mint a SNAV) kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt. A Tirrenia a fennmaradó járatokat vis maior miatt törölte, hetet a személyzet sztrájkja, további hetet műszaki problémák miatt.

20

(21)  Közelebbről, a Tirrenia két 1999 és 2000 között épült hajót használt, míg a SNAV szolgáltatását 1973-ban, 1974-ben és 1980-ban épült hajóval látta el, és csak egyetlen egy esetben 1989-ben épült hajóval.

21

(22)  Az eredeti szerződés azt is lehetővé tette, hogy egy árufuvarozási összeköttetést működtessenek Genova és Cagliari között, de ezt a lehetőséget csak 2008 júliusáig használták ki, a meghosszabbítással érintett időszakban nem.

22

(23)  A Tirrenia számára a Tirrenia üzletága feletti tulajdonjog CIN-re történő átruházásáig kifizetett összeg. 2012 további hónapjaiban a CIN 32 707 232,54 EUR kifizetésben részesült. A 2012 egészére kifizetett teljes kompenzáció tehát 72 685 642 EUR-t tett ki, a 2009. évi törvényben megállapított kompenzációs felső határértékkel összhangban.

23

(24)  
  2010. november 25. után a 856/1986. sz. törvény 11. cikke értelmében megállapított éves támogatás meghatározásáról szóló, az infrastrukturális és közlekedési minisztérium, a gazdasági és pénzügyminisztérium, valamint a gazdaságfejlesztési minisztérium közötti konferencia (tárcaközi konferencia) határozata alapján a túlkompenzáció összegét levonják a jövőbeni támogatásielőleg-fizetésekből.

24

(25)  Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica.

25

(26)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (a továbbiakban: GURI) No. 50, 2008. február 28.

26

(27)  A 2006. december 27.-i 296. sz. törvény 1. cikkének 999. pontja és a 430/1997. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkének e) pontja értelmében.

27

(28)  A kívánt tőkemegtérülési ráta egy tőkebefektető számára, figyelembe véve a vállalat kockázati profilját és a kapcsolódó pénzforgalmat.

28

(29)  Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (HL C 102., 2011.4.2., 1. o.).

29

(30)  A Bizottság közleménye – A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

30

(31)  További részletek tekintetében lásd a (79)–(81) preambulumbekezdést.

31

(32)  A 2008. október 27-i 166. sz. törvénnyé alakított a fizetésképtelen nagyvállalatok szerkezetátalakítására vonatkozó sürgős intézkedésekről („
  Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi
  ”) szóló, 2008. augusztus 28-i 134. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkének (4-quater) bekezdése.

32

Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi

(33)  Lásd a (27) preambulumbekezdést az „üzletág” kifejezés ebben az összefüggésben történő használatának hátteréről.

33

(34)  The Financial Times, Il Corriere della Sera, Il Sole 24 Ore, La Repubblica, Il Giornale, Il Mattino és Il Giornale di Sicilia.

34

(35)  Delloyd, Naftemporiki, Fairplay, Lloyd’s List és Tradewinds.

35

(36)  Öt gazdálkodó egységet zártak ki azért, mert nem szolgáltattak megfelelő bizonyítékot arról, hogy képesek a tengeri közlekedési közszolgáltatás folyamatosságának biztosítására, mivel a természetes személyeknek egyértelműen nem voltak meg a szükséges pénzügyi erőforrásaik.

36

(37)  Az olasz hatóságok szerint az átvilágítási szakaszban való részvételre meghívott öt másik gazdálkodó egység jelezte, hogy nem kíván a továbbiakban részt venni a tranzakcióban.

37

(38)  
  2011. február 2-i levelében a rendkívüli biztos meghívta az érdeklődő gazdálkodó egységeket, hogy 2011. március 15. előtt nyújtsanak be végleges, feltételhez nem kötött, kötelező ajánlatot a Tirrenia üzletágának felvásárlására, 20 millió EUR összegű, első felszólításra fizetendő bankgarancia mellett, amely fedezi az ajánlatban vállalt kötelezettségeket, továbbá egy üzleti tervet, amely összhangban áll az új szerződéstervezetben a 2010. évi törvény értelmében előírt közszolgáltatási kötelezettségekkel.

38

(39)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

39

(40)  Ideértve, de nem kizárólag, a díjakra megállapított felső határtértékeket, bizonyos szolgáltatások megszüntetését és bizonyos útvonalakon a szállítási kapacitás más szolgáltatóknak történő értékesítését.

40

(41)  Mivel ezeket az útvonalakat csak a Moby és a CIN üzemeltette, az Onorato Partecipazioni kötelezettséget vállalt arra, hogy (1) fenntartja vagy növeli az összesített szállítási szolgáltatást a Civitavecchia–Olbia és Genova–Olbia útvonalakon; (2) betartja a díjra vonatkozó felső határt a Moby által 2014-ben meghatározott főszezonbeli árakat alkalmazva; (3) a főszezonbeli szállítási kapacitás 10 %-át a független harmadik személyek részére értékesíti, 20 %-os díjkedvezmény mellett.

41

(42)  Szabadalmak és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok; koncessziók, licencek, védjegyek és hasonló jogok; egyéb immateriális javak.

42

(43)  Rendszerek és gépek; ipari és kereskedelmi berendezések; egyéb tárgyi eszközök.

43

(44)  Az új szerződés CIN és a felelős minisztérium általi aláírásának napja.

44

(45)  A hatálybalépéstől az egyenleg rendezéséig felhalmozódott kamat, jogszabályi kamatlábbal, éves alapon, tőkésítés nélkül.

45

(46)  Nevezetesen, a Banca Profilo feltételezte, hogy a Tirrenia üzletágát az új szerződés lejártakor felszámolják. Az Ecorys ezzel szemben azt feltételezi, hogy a mind közszolgáltatási kötelezettség keretében (azaz holtszezonban), mind kereskedelmi alapon (azaz a főszezonban) üzemeltetett hajók továbbra is ellátják a majd az utóbbi szolgáltatásokat, és hasznos élettartamuk végén értékesítik őket. Az Ecorys ugyanakkor nem állapította meg, hogy életképes lenne-e, ha e szolgáltatásokat csak főszezonban üzemeltetnék (például a személyzet jelenlegi munkaszerződései a főszezonra és a holtszezonra is kiterjednek).

46

(47)  Az Ecorys megjegyzi, hogy míg e meghosszabbítás nem zárható ki, a jövőbeni megújítás közszolgáltatási feltételeivel kapcsolatos bizonytalanság és a megbízható információk hiánya miatt észszerű a Tirrenia üzletágának értékét a közszolgáltatási rendszer esetleges jövőbeni meghosszabbítását figyelmen kívül hagyva értékelni.

47

(48)  Az Ecorys ezt az értéket a teljes személyzet elbocsátása kapcsán felmerülő költségek és a Tirrenia üzletága eszközeinek kiigazított nettó értéke közötti különbségként számította ki.

48

(49)  Az Ecorys szerint ez az arány azt mutatja, hogy a munkaerőköltségek jelentősen befolyásolják-e a Tirrenia üzletágának költségvetését a hasonló vállalatokhoz képest.

49

(50)  Az Ecorys szerint ez az arány azt mutatja, hogy a Tirrenia üzletágának munkaerőköltségei aránytalanok-e a hasonló vállalatokéhoz képest.

50

(51)  Közelebbről: december 24. és január 6. között, húsvét előtti szerda és húsvét utáni kedd között, a következő munkaszüneti napokon: április 25., május 1., június 2., november 1. és december 8., továbbá két hét augusztusban a felügyelő minisztériumokkal kötött megállapodás nyomán.

51

(52)  A 102/2009. sz. törvénnyé alakított 78/2009. sz. törvényerejű rendelet 19. cikkének (13-bis) bekezdésében és a 2009. évi törvény 19-ter cikkének (19) bekezdésében megállapítottak szerint.

52

(53)  Ezeket a biztonsági követelményeket ezt követően az olasz jogba a 2000. február 4-i 45. sz. törvényerejű rendelettel átültetett, 1998. március 17-i 98/18/EK tanácsi irányelv, az olasz jogba a 2005. március 8-i 52. sz. törvényerejű rendelettel átültetett, 2003. április 14-i 2003/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az olasz jogba a 2005. március 14-i 65. sz. törvényerejű rendelettel átültetett 2003/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv határozta meg részletesen.

53

(54)  A 2009. évi törvény 19-ter cikkének (19) bekezdésében elrendelt valamennyi pénzeszköz (7 000 000 EUR), illetve a 102/2009. sz. törvényben előírt pénzeszközökből 16 750 000 EUR.

54

(55)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, No. 137, 2009. június 16.

55

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(56)  Az FAS az olasz regionális politika végrehajtását támogató nemzeti alap. Forrásait főleg az olasz hatóságok által ilyenként meghatározott régiók számára különítik el.

56

(57)  A Tanács 3577/92/EGK rendelete (1992. december 7.) a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.). A Bizottság megjegyzi, hogy a tengeri kabotázsról szóló rendelet csak e konkrét piac liberalizálását írja elő a tagállamok számára, a tengeri fuvarvállalatok privatizációját nem.

57

(58)  A felszólító levelet 2010. január 28-án fogadták el, azonban Olaszországot csak a következő napon értesítették róla.

58

(59)  Még akkor is, ha a Tirrenia, a Toremar és a Siremar feletti tulajdonjog átruházására csak 2012-ben került sor.

59

(60)  Lásd: a Bíróság 2003. január 24-i ítélete, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

60

Altmark Trans

(61)  A Bizottság 2005/842/EK határozata (2005. november 28.) az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.).

61

(62)  A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (HL C 297., 2005.11.29., 4. o.).

62

(63)  A Bizottság határozata (2011. december 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.).

63

(64)  A Bizottság közleménye: A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (HL C 8., 2012.1.11., 15. o.).

64

(65)  Ez a pont a következőképpen szól: „
  Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nehéz helyzetben lévő nyújtóinak juttatott támogatások értékelésére a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján fog sor kerülni.
  ”

65

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nehéz helyzetben lévő nyújtóinak juttatott támogatások értékelésére a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján fog sor kerülni.

(66)  A kritérium részletes ismertetését lásd a (301) preambulumbekezdés 4. pontjában.

66

(67)  Lásd: a Bíróság ítélete, Analir és társai, C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107, 27. és 28. pont.

67

Analir és társai

(68)  Mindkét vállalat egyetlen rendkívüli igazgatási eljárás alatt állt, és egyetlen rendkívüli biztost jelöltek ki a vonatkozásukban.

68

(69)  Konkrétabban két pályázati eljárást indítottak. Az egyiket a Tirrenia gyors kompjaira, azaz az Ariesre, a Taurusra, a Capricornra, a Scorpióra, és a Scattóra, egy külön eljárást pedig a Tirrenia motorhajójára, a Domizianára. Az előbbi pályázat a Siremar gyors kompját, a Guizzót is tartalmazta.

69

(70)  Annak bemutatására, hogy a vevő nem vette át a Tirrenia minden munkavállalóját, Olaszország megemlíti, hogy a Tirrenia munkaereje 1 414 főből állt, amikor az átvilágításra sor került, míg a CIN-re történő tulajdonátruházást követően ez a számadat 12 %-kal 1 239-re csökkent (amelyből 313 volt az ideiglenes szerződés). Emellett a Tirrenia által foglalkoztatott 18 vezetőből csak négy lett a CIN alkalmazottja.

70

(71)  Ide kell érteni az eltérő kockázatmentes kamatlábakat, bétákat, hitelköltségeket és a felszámolási érték kiszámításának módjában rejlő különbségeket (leginkább a személyzet végkielégítésének költségeit).

71

(72)  A Banca Profilo például a tízéves olasz államkötvény kamatlábait vette alapul kockázatmentes kamatlábként, mivel a Tirrenia üzletága kizárólag Olaszországban működik. Az Ecorys ugyanakkor a német államkötvények alacsonyabb kamatlábát vette figyelembe, amelyek a Banca Profilo szerint alábecsülik az üzletág tőkeköltségét.

72

(73)  Olaszország különösen a következő ítéletre hivatkozik: a Bíróság 2013. október 24-i ítélete, Land Burgenland, C-214/12 P, C-215/12 P és C-223/12 P egyesített ügyek, ECLI:EU:C:2013:682, 93–96. pont.

73

Land Burgenland

(74)  
  HL L 92., 2010.4.13., 19. o.

74

(75)  A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia különösen a Törvényszék 2005. június 15-i ítéletére hivatkozik, Fred Olsen SA, T-17/02, ECLI:EU:T:2005:218, 215. pont.

75

Fred Olsen SA

(76)  A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hivatkozik a Bíróság 2005. május 10-i ítéletére, Olaszország kontra Bizottság, C-400/99, ECLI:EU:C:2005:275; és a Törvényszék 2009. március 4-i ítéletére, Tirrenia di Navigazione kontra Bizottság, T-265/04, T-292/04 és T-504/04 egyesített ügyek ECLI:EU:T:2009:48.

76

Olaszország kontra Bizottság

Tirrenia di Navigazione kontra Bizottság

(77)  A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hozzáteszi, hogy a Tirreniának még a főszezonban is meg kellett felelnie a szerződésben az utak gyakoriságával és a kompok számával kapcsolatban megállapított követelményeknek, továbbá csökkentett viteldíjat kellett alkalmaznia a lakosokra és az utasok egyedi kategóriáira. A Tirrenia ugyanakkor szabadon, versenyalapon határozhatta meg a többi utasra vonatkozó díjat.

77

(78)  Lásd: http://www.tirreniadinavigazioneamministrazionestraordinaria.it/

78

(79)  A Törvényszék 2012. február 28-i ítélete, Grazer Wechselseitige Versicherung AG kontra Európai Bizottság, T-282/08, ECLI:EU:T:2012:91.

79

Grazer Wechselseitige Versicherung AG kontra Európai Bizottság

(80)  A rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia hivatkozik a Törvényszék 2012. február 28-i ítéletére, Land Burgenland és Ausztria kontra Bizottság, T-268/08 és T-281/08 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2012:90, 70., 72. és 87. pont.

80

Land Burgenland és Ausztria kontra Bizottság

(81)  Ezen intézkedések közé az alábbiak tartoznak: (1) a Mobyra előírt azon kötelezettség, hogy hagyjon fel az árufuvarozási szolgáltatással a Livorno–Cagliari útvonalon, ha egy új szolgáltató jelzi érdeklődését e szolgáltatás üzemeltetése iránt; (2) a Mobyra előírt azon kötelezettség, hogy hagyjon fel a Genova–Porto Torres útvonal kiszolgálásával, hogy elkerüljék a CIN műveleteivel való átfedést; (3) a Mobyra és a CIN-re előírt azon kötelezettség, hogy a Civitavecchia–Olbia és Genova–Olbia útvonalak mindegyikén a vegyes, személyszállítási és árufuvarozási kapacitás 10 %-át értékesítsék más szolgáltatók részére; és (4) a Mobyra és CIN-re előírt azon kötelezettség, hogy ne írjanak alá, illetve szüntessenek meg minden helymegosztási vagy bármely más típusú jegyértékesítési megállapodást a versenytársakkal vagy a versenytársakhoz kapcsolt felekkel a Civitavecchia–Olbia, Genova–Porto Torres és Genova–Olbia útvonalon.

81

(82)  A Tirrenia és a Siremar üzletágának értékesítését (a Bizottság jegyzete).

82

(83)  A Bizottság ezt figyelembe vette a CIN és a Tirrenia üzletág közötti tervezett összefonódással kapcsolatos eljárásban is (M.6362. sz. ügy, amelyet később lezártak, mivel a felek visszavonták a bejelentést).

83

(84)  A CIN különösen hivatkozik a jelentés 6. oldalára, ahol a szakértő pontosítja, hogy a szegmens értékének tartományát „
  azon feltevés alapján állapították meg, hogy az üzleti szegmens és az olasz állam közötti közszolgáltatási szerződés hatályban marad és a hatályos szerződéstervezet szerint járó, az üzleti tervben is e tartomány alapján kifejezetten feltüntetett megfelelő hozzájárulásokat megfizetik. [...] Pusztán példaként, a hozzájárulások 10 %-os csökkentése a vállalkozás vezetősége által készített tervben szereplő minden más feltevés változatlanul hagyása mellett a tartomány értékét megközelítőleg 35 millió EUR-val csökkenti.”

84

azon feltevés alapján állapították meg, hogy az üzleti szegmens és az olasz állam közötti közszolgáltatási szerződés hatályban marad és a hatályos szerződéstervezet szerint járó, az üzleti tervben is e tartomány alapján kifejezetten feltüntetett megfelelő hozzájárulásokat megfizetik

Pusztán példaként, a hozzájárulások 10 %-os csökkentése a vállalkozás vezetősége által készített tervben szereplő minden más feltevés változatlanul hagyása mellett a tartomány értékét megközelítőleg 35 millió EUR-val csökkenti

(85)  A CIN hangsúlyozza, hogy a versenytársak által ténylegesen kínált alkalmi szolgáltatások egyáltalán nem hasonlíthatók, sem a csatlakozások (amelyek, ha vannak, lényegében a főszezonra korlátozódnak) gyakorisága sem a kínált gyakoriság szempontjából a CIN által az új szerződésben rögzített közszolgáltatási kötelezettségek alapján biztosított szolgáltatáshoz.

85

(86)  A CIN úgy véli, hogy ez a kockázat különösen releváns, mivel a CIN nem rendelkezik kizárólagos jogokkal, tehát nincs meg a szolgáltatás kizárólagos üzemeltetésével kapcsolatos biztonsága.

86

(87)  Ez csak a legénység (fedélzeti személyzet, akkor is, ha szabadságon vannak vagy nincsenek szolgálatban) létszámát foglalta magában, de nem határozta meg közelebbről az egyes útvonalakhoz rendelt általános vagy parti személyzet létszámát. A CIN arra is rámutat, hogy az alkalmazandó rendeletek pontos iránymutatásul szolgálnak a munkaidőt, a személyzet biztonságát és védelmét illetően, hogy garantálják a kellő létszámú és megfelelő képesítésű legénységet az egyes összeköttetések tekintetében.

87

(88)  További részletek tekintetében lásd az 5.2.1., az 5.2.2., az 5.2.3. és az 5.2.4. szakaszt.

88

(89)  A Pan Med különösen megemlítette, hogy a Grimaldi árufuvarozási szolgáltatásokat nyújt a Ravenna–Catania, a Salerno–Cagliari, a Palermo–Cagliari és a Trapani–Cagliari útvonalon. A Pan Med szerint a Moby és a Sardinia Ferries szezonális alapon kiszolgálta a Civitavecchia–Olbia útvonalat, míg a Moby egész éven át üzemelt a Genova–Olbia útvonalon. A Pan Med szerint a Moby emellett heti csatlakozást is biztosított Civitavecchia és Arbatax között.

89

(90)  Palermo, Catania, Ragusa, Trapani, továbbá Lampedusa és Pantelleria repülőtere.

90

(91)  A Bizottság nem vizsgálja tovább ezt a megalapozatlan állítást a határozatban, mivel az olasz hatóságok által átadott analitikai beszámolók szerint a Tirrenia veszteséget könyvelt el az említett útvonalon 2010-ben.

91

(92)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 11. cikke értelmében (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

92

(93)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

93

(94)  A Grimaldi emellett vitatja, hogy mivel az új szerződés gazdasági és pénzügyi mérlegét csak háromévente vizsgálják felül, és állítólag önkéntes alapon, lényegében nem lehet figyelembe venni az üzemanyagköltségek változásait a kompenzáció megállapításakor.

94

(95)  Ezt a pontot az AGCM 27 053.sz. határozatának 198–207. pontja tovább részletezte. További részletek tekintetében lásd a 6.2. szakaszt.

95

(96)  GURI No. 240, 1990. október 13.

96

(97)  Lásd: a Bíróság 2003. január 24-i ítélete, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

97

Altmark Trans

(98)  
  HL C 8., 2012.1.11., 4. o.

98

(99)  Lásd különösen: a Bíróság ítélete, Philip Morris kontra Bizottság, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11. pont; a Bíróság ítélete, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, 21. pont; a Bíróság ítélete, Olaszország kontra Bizottság, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44. pont.

99

Philip Morris kontra Bizottság

Ferring

Olaszország kontra Bizottság

(100)  A Törvényszék ítélete, Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

100

Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság

(101)  A Tanács 4055/86/EGK rendelete (1986. december 22.) a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról (HL L 378., 1986.12.31., 1. o.).

101

(102)  Ezt az intézkedést különösen az SA.15631. számú ügyben vizsgálják.

102

(103)  A Bíróság ítélete DEI és Bizottság kontra Alouminion tis Ellados, C-590/14 P, ECLI:EU:C:2016:797, 45. pont.

103

DEI és Bizottság kontra Alouminion tis Ellados

(104)  A Törvényszék ítélte, Territorio Histórico de Álava - Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság, T-127/99, T-129/99 és T-148/99 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2002:59, 175. pont.

104

Territorio Histórico de Álava - Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság

(105)  A Bizottság közleménye C(2004) 43 – Közösségi iránymutatás a tengeri szállításhoz nyújtott állami támogatásról (HL C 13., 2004.1.17., 3. o.).

105

(106)  Lásd: a Bíróság ítélete, Analir és társai, C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107.

106

Analir és társai

(107)  A Bizottság közleménye a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló 3577/92/EGK tanácsi rendelet értelmezéséről, COM(2014) 232 final, 2014.4.22.

107

(108)  Lásd: a Törvényszék ítélete, SNCM kontra Bizottság, T-454/13, ECLI:EU:T:2017:134, 130. és 134. pont.

108

SNCM kontra Bizottság

(109)  Lásd: a Törvényszék ítélete, BUPA és társai kontra Bizottság, T-289/03, ECLI:EU:T:2008:29, 186. pont.

109

BUPA és társai kontra Bizottság

(110)  Lásd: a Bíróság ítélete, Ahmed Saeed Flugreisen, 66/86, ECLI:EU:C:1989:140, 55. pont; a Bíróság ítélete, Corsica Ferries France, C-266/96, ECLI:EU:C:1998:306, 45. pont; a Törvényszék ítélete Fred Olsen kontra Bizottság T-17/02, ECLI:EU:T:2005:218, 186. és azt követő pontok.

110

Ahmed Saeed Flugreisen

Corsica Ferries France

Fred Olsen kontra Bizottság

(111)  A Bizottság megjegyzi, hogy mindazonáltal a három kizárólag árufuvarozási útvonal közül kettő esetében nincs vegyes szolgáltatás a közszolgáltatási rendszerben ugyanazon az útvonalon. Csak a Nápoly–Cagliari útvonalon kellett a CIN-nek mind vegyes, mind kizárólag árufuvarozási szolgáltatást nyújtania, és az utóbbi szolgáltatást is meg kellett szüntetnie 2014-ben (lásd a (103) preambulumbekezdést), hogy helyreálljon a műveletek gazdasági-pénzügyi egyensúlya.

111

(112)  A Bizottság által (a tengeri szállítás vonatkozásában) az Istituto Nazionale di Statistica, illetve (a légi szállítás vonatkozásában) az Associazione Italiana Gestori Aeroporti weboldaláról kinyert adatok alapján.

112

(113)  A Tirrenia és az Adriatica összefonódásáig (lásd még a (13) preambulumbekezdést).

113

(114)  Az utasok teljes száma elosztva az adott időszak menettérti kihajózásainak számával.

114

(115)  Az áru teljes mennyisége (folyóméterben) elosztva az adott időszak menettérti kihajózásainak számával.

115

(116)  Lásd: a Bíróság ítélete, Analir és társai, C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107, 71. pont.

116

Analir és társai

(117)  Az új szerződés azt is megengedi, hogy ezt az összeköttetést Genovából szolgálják ki Livorno helyett, de a gyakorlatban ezzel a lehetőséggel soha nem éltek.

117

(118)  A háttér tekintetében lásd: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_18_3450

118

(119)  A teljesség kedvéért a Bizottság megjegyzi, hogy még ha Olaszország tudott is volna (amit sem érvként, sem bizonyítékként nem terjesztettek elő) a Grimaldi vagy a Pan Med azon szándékáról, hogy megkezdi ezen útvonal kiszolgálását, akkor is juthatott volna arra a következtetésre, hogy a Grimaldi vagy a Pan Med szolgáltatásai nem elegendőek a közszolgáltatás iránti igény kielégítésére (például mivel nem lettek volna egyenértékűek a kiszolgált kikötők, a felkínált minőség vagy kapacitás tekintetében, vagy mert a szolgáltatás folyamatosságát és a járatsűrűséget nem tudták volna garantálni).

119

(120)  Különösen a következő vállalatokról van szó: Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Liberty Lines, Grimaldi Group, Corsica Ferries, SNAV és Caronte & Tourist. A korábbi Tirrenia-csoport vállalatait (például Caremar, Toremar) kivették a referenciacsoportból.

120

(121)  A Bizottság emlékeztet arra, hogy 2009 volt az utolsó év, amikor a Tirrenia a szokásos feltételekkel működött (azaz nem vonták rendkívüli igazgatás alá).

121

(122)  A CIN részére 2012 és 2018 között folyósított kompenzáció teljes összege egyenlő a közszolgáltatás nyújtása kapcsán felmerült nettó költségekkel plusz egy megközelítőleg 3,4 %-os tőkemegtérüléssel.

122

(123)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve (2004. március 31.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

123

(124)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.).

124

(125)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26. ) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

125

(126)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EK irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

126

(127)  A 2004/18/EK irányelv 21. cikke szerint.

127

(128)  A 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (4) bekezdése a következőképpen szól:
  „
  »Szolgáltatási koncesszió«: a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt.”

128

„
  »Szolgáltatási koncesszió«: a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt

(129)  Bizottsági közlemény az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról (HL C 262., 2016.7.19., 1. o.).

129

(130)  A támogatás fogalmáról szóló közlemény 146. lábjegyzetében a Bizottság azt az észrevétel teszi, hogy az uniós bíróságok az állami támogatással összefüggésben gyakran „nyílt” közbeszerzési eljárásra utalnak. A „nyílt” szó azonban nem utal a közbeszerzési irányelvek szerinti meghatározott eljárásra. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezért a „versenyen alapuló” kifejezés megfelelőbbnek tűnik, de nem szándékozik eltérni az ítélkezési gyakorlatban kimunkált anyagi feltételektől.

130

(131)  Közelebbről: a 2008. október 27-i 166. sz. törvénnyé alakított 2008. augusztus 28-i 134. sz. törvényerejű rendelet.

131

(132)  Emellett, a fent kifejtettek szerint (lásd a (373) preambulumbekezdést), a 2004/18/EK irányelv 36. cikkének (1) bekezdése nem volt alkalmazandó e közbeszerzési eljárásra. Olaszország tehát nem volt köteles a kiválasztási szempontokat megadni a felhívásban.

132

(133)  A Bizottság rámutat arra, hogy Olaszország nem volt köteles arra sem, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban részletesen bemutassa az értékesítésre felkínált pontos eszközöket és az új közszolgáltatási szerződést, hiszen a 2004/18/EK irányelv 36. cikkének (1) bekezdése nem volt alkalmazandó erre a közbeszerzési eljárásra.

133

(134)  Emellett mivel a 2004/18/EK irányelv 36. cikkének (1) bekezdése nem volt alkalmazandó erre a közbeszerzési eljárásra, Olaszország nem volt köteles arra sem, hogy a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban leírja, hogyan szervezik meg a közbeszerzési eljárás későbbi szakaszait.

134

(135)  A Bizottság emellett megjegyzi, hogy Olaszország nem volt köteles a (lehetséges) fizetési feltételek részletezésére a felhívásban, mivel a 2004/18/EK irányelv 36. cikkének (1) bekezdése nem volt alkalmazandó erre a közbeszerzési eljárásra.

135

(136)  Lásd: a Törvényszék 2012. február 28-i ítélete, Land Burgenland és Ausztria kontra Bizottság, T-268/08 és T-281/08 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2012:90, 87. pont.

136

Land Burgenland és Ausztria kontra Bizottság

(137)  Kiszámításához az értékesítéskori értékükre diszkontálták a halasztott fizetéseket.

137

(138)  Lásd: a Bíróság 2013. október 24-i ítélete, Land Burgenland kontra Bizottság, C-214/12 P, C-215/12 P és C-223/12 P egyesített ügyek, ECLI:EU:C:2013:682, 94–95. pont.

138

Land Burgenland kontra Bizottság

(139)  Lásd: a Bíróság 2013. október 24-i ítélete, Land Burgenland kontra Bizottság, C-214/12 P, C-215/12 P és C-223/12 P egyesített ügyek, ECLI:EU:C:2013:682, 96. pont.

139

Land Burgenland kontra Bizottság

(140)  A 270/1999. sz. törvényerejű rendelet 63. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy egy rendkívüli igazgatás alatt álló nagyvállalat üzletága potenciális felvásárlójának kötelezettséget kell vállalnia a munkaerő szintjének (azzal a munkavállalók számának) fenntartására és az üzleti tevékenység folytatására, a tulajdonszerzést követően legalább két évig.

140

(141)  Kivéve jól meghatározott körülmények esetén.

141

(142)  E szerződés tervezetét minden ajánlattevő rendelkezésére bocsátották az adatszobában. Továbbá ennek kulcsfontosságú rendelkezéseit már a 2009. szeptember 25-i 135. sz. törvényerejű rendelet 19-ter cikke megállapította.

142

(143)  Ferrando & Massone Srl.

143

(144)  Ennek oka, hogy ha a hajók még nem értek hasznos élettartamuk végére, hajózási célú értékük magasabb, mint a hulladékértékük. Egy olyan forgatókönyv szerint, amikor a hajókat külön adják el, valószínű, hogy legalább a hajók egy részét hulladékértéken értékesítik. Ezért a hajók közszolgáltatási szerződéssel történő összekapcsolásával minden hajó üzemben maradt, így a hulladékértéknél magasabb áron értékesíthető.

144

(145)  Lásd konkrétabban az Útmutató az Európai Unió állami támogatási, közbeszerzési és belső piaci szabályainak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra, és különösen az általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásáról című, 2013. április 29-i bizottsági szolgálati munkadokumentum 68. kérdésére adott bizottsági választ (lásd: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_hu.pdf).

145

(146)  A Bizottság határozata az SA.42710. számú ügyben, ÁGÉSZ – gyors tengeri személyszállítási összeköttetés Messina és Reggio Calabria között – Olaszország (HL C 40., 2018.2.2., 4. o.).

146

(147)  A Bizottság határozata az SA.42366. számú ügyben – Közszolgáltatásért járó kompenzáció a bpostnak 2016 és 2020 között – Belgium (HL C 341., 2016.9.16., 5. o.).

147

(148)  A 2004/18/EK irányelv 30. cikke és a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének a) pontja.

148

(149)  A Bizottság határozata az SA.22843. számú ügyben, Közszolgáltatás átruházása az SNCM-re és a CMN-re, Korzika, 2007–2013 (HL L 220., 2013.8.17., 20. o.).

149

(150)  Az 1972. október 26-i 633. sz. elnöki rendelet szerint a működő vállalkozások vagy üzleti egységek másik vállalatra történő átruházásai nem tekinthetők termékértékesítésnek, így mentesek a héa alól.

150

(151)  Különösen a fizetésképtelenségi eljárásokban, mint amilyen a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirreniára is vonatkozik, a jövedelmet a konszolidált jövedelemadóról szóló törvény 183. cikkében megállapított szabályok szerint határozzák meg. E rendelkezés alapján a vállalkozás jövedelme a csődeljárás megindulásától a lezárulásáig tartó időszakban egyenlő a vállalkozás eljárás kezdetén meglévő eszközei és a végén fennmaradó eszközei közötti különbséggel. Az eljárás vége előtt tehát nem lehet előrejelezni, hogy fennáll-e adókötelezettség, sem annak mértékét. Mivel a rendkívüli igazgatás alatt álló Tirrenia felszámolása még mindig folyamatban van, lehetetlen megállapítani, hogy kell-e majd egyáltalán jövedelemadót fizetni.

151

(152)  Az olasz hatóságok csak az új szerződés szerinti közszolgáltatásért járó kompenzációt jelentették be (lásd a (4) preambulumbekezdést), amelyről a Bizottság megállapította, hogy nem minősül állami támogatásnak. Emellett Olaszország előadta, hogy a Tirrenia részére a meghosszabbított eredeti szerződés nyomán a közszolgáltatásért fizetett kompenzáció a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat értelmében összeegyeztethető volt a belső piaccal, és mentesült a bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság a 7.3.1. szakaszban értékeli, hogy valóban ez volt-e a helyzet.

152

(153)  A teljesség igényével a Bizottság megjegyzi, hogy a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 10. cikkének a) pontjában foglalt átmeneti rendelkezés, amely szerint minden olyan, az e határozat hatálybalépése, azaz 2012. január 31. előtt létrehozott támogatási program, amely a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat alapján összeegyeztethető volt a belső piaccal, és amelyre a bejelentési követelmény nem vonatkozott, még további két évig (azaz 2014. január 30-ával bezárólag) a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül és mentesül a bejelentési kötelezettség alól. Ez azt jelenti, hogy a 2005. évi ÁGÉSZ-határozat 2005. december 19-i hatálybalépése és a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 2012. január 31-i hatálybalépése között ilyen program keretében odaítélt támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, de csak az odaítélésének napjától 2014. január 30-ával bezárólag. Akárhogy is, a 2012. január 31-től kezdődő időszakban odaítélt támogatásokra a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat 10. cikkének a) pontja szerinti rendelkezések nem alkalmazandók, és az összeegyeztethetőségi értékelést a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat szerint kell elvégezni.

153

(154)  A Bizottság megjegyzi, hogy míg ezt a három útvonalat a közszolgáltatási rendszerben szolgálták ki egész éven át, ezt fokozatosan csökkentették a holtszezonra, a főszezonban pedig a szolgáltatásokat kereskedelmi alapon nyújtották (lásd a (34) preambulumbekezdést). Mindazonáltal, mivel mind a 2005. évi, mind a 2011. évi ÁGÉSZ-határozat „éves forgalomra” hivatkozik, a Bizottság nem tudja kivenni a kereskedelmi alapon nyújtott szolgáltatás keretében szállított utasok számát, amint arra Olaszország is utal.

154

(155)  
  HL C 249., 2014.7.31., 1. o.

155

(156)  Lásd a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 140. pontját.

156

(157)  A tömörség okán a Bizottság nem jeleníti meg a részletes számadatokat ebben a határozatban.

157

(158)  A vizsgált határozatok tekintetében e konferencia az infrastrukturális és közlekedési minisztériumból, a gazdasági és pénzügyminisztériumból, valamint a gazdaságfejlesztési minisztériumból állt.

158

(159)  Lásd a tárcaközi konferencia 2004. december 30-i határozatát. E határozat az eredetileg előirányzott leírási időszakot 20 évről 30-ra növelte a motoros kompok és 15-ről 20 évre a nagysebességű személyszállító járművek esetében.

159

(160)  A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.).a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (HL L 318., 2006.11.17. 17. o.).

160

(161)  A (436) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A többi útvonal tekintetében nyújtott támogatások jogellenességét a 7.3.1.8. szakasz vizsgálja tovább.

161

(162)  Az eredmény ezen részét majdnem teljes egészében a közszolgáltatás ellátása adta, mivel a Tirrenia alig folytatott más kereskedelmi tevékenységet 2012. január 1. és június 30. között. Emellett például a közszolgáltatással össze nem függő eszközök értékesítéséből származó nyereséget vagy veszteséget a rendkívüli eredmények között tüntették fel.

162

(163)  Az egyértelműség kedvéért a Genova–Olbia–Arbatax, a Civitavecchia–Cagliari–Arbatax, a Nápoly–Cagliari, a Palermo–Cagliari, a Trapani–Cagliari, a Termoli–Tremiti-szigetek vegyes kiszolgálású útvonalakról, valamint a Livorno–Cagliari, a Nápoly–Cagliari és a Ravenna–Catania árufuvarozási útvonalakról van szó.

163

(164)  A Bizottság emlékeztet arra ezzel összefüggésben, hogy e kilenc útvonalról megállapították, hogy valódi ÁGÉSZ-nak minősülnek (lásd a 7.3.1.2. szakaszt) és teljesítik a tengeri kabotázsról szóló rendeletben a közszolgáltatási kötelezettségek tekintetében megállapított követelményeket. A Bizottság emellett elfogadta a Tirrenia eredeti szerződésének az említett vállalat privatizációs eljárására tekintettel történő meghosszabbítását, ezért 2012. június 21-i indokolással ellátott véleménye nem vonatkozik a Tirreniára (lásd a (121) preambulumbekezdést).

164

(165)  Lásd a 159. lábjegyzetet a pontos útvonalak tekintetében.

165

(166)  Még ha ezt a támogatást a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás hatálybalépése előtt nyújtották is, ezen iránymutatás 139. pontja szerint a Bizottságnak a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás rendelkezéseit kell alkalmazni a nehéz helyzetben lévő, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak, mint például a Tirreniának nyújtott támogatások vizsgálatakor, függetlenül attól, hogy a támogatást mikor nyújtották. Amikor a Bizottság a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás rendelkezései szerint értékeli a nehéz helyzetben lévő, ÁGÉSZ-szolgáltató vállalkozásoknak 2012. január 31. előtt nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét, az ilyen támogatás akkor lesz összeegyeztethető a belső piaccal, ha megfelel a 2011. évi ÁGÉSZ-keretszabály feltételeinek, a 9., 14., 19., 20., 24. 39. és 60. pont kivételével.

166

(167)  Lásd a 2014. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 140. pontját.

167

(168)  A Clodia hajó korszerűsítésének kivételével, amelyet a Tirrenia finanszírozott.

168

(169)  A (192) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hajók korszerűsítésére a nemzetközi biztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében odaítélt 12 051 900 EUR-ból a Tirrenia ténylegesen 630 600 EUR-t fordított a Clodia hajó korszerűsítésének finanszírozására.

169

(170)  A Bíróság ítélete, Franciaország kontra Bizottság, C-301/87, ECLI:EU:C:1990:67, 41. pont.

170

Franciaország kontra Bizottság

(171)  Lásd a 166. lábjegyzetet.

171

(172)  Lásd a 159. lábjegyzetet a pontos útvonalak tekintetében.

172

(173)  A Grimaldi azon állítása, hogy a többi szolgáltató a CIN által az új szerződés szerint nyújtottakkal egyenértékűnek tekinthető szolgáltatásokat kínált, nem fogadható el több okból. Különösen a Grimaldi nem értékelte a CIN megbízásának idején uralkodó versenyhelyzetet, ehelyett az AGCM határozatára hivatkozik, amely főként a 2015 utáni helyzetre összpontosít. Emellett, még akkor is, ha jelen lehetett a piacon másik szolgáltató a CIN megbízásakor, a Grimaldi nem bizonyította, hogy a CIN által nyújtott szolgáltatásokkal egyenértékű szolgáltatásokról van szó. Az e szolgáltatók által kínált szolgáltatások adott esetben csak a főszezonra korlátozódtak, más volt a gyakoriságuk és nem feltétlenül pontosan ugyanazokat a kikötőket kapcsolták össze. Ezért tehát nem bizonyították, hogy a többi szolgáltató által nyújtott szolgáltatás elegendő az új szerződésben megállapított közszolgáltatási szükségletek kielégítésére.

173

(174)  Lásd e határozat (1) és (5) preambulumbekezdését.

174

(175)  A Bíróság 1973. július 12-i ítélete, Bizottság kontra Németország, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13. pont.

175

Bizottság kontra Németország

(176)  A Bíróság 1990. március 21-i ítélete, Belgium kontra Bizottság, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 66. pont.

176

Belgium kontra Bizottság

(177)  A Bíróság 1999. június 17-i ítélete, Belgium kontra Bizottság, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64. és 65. pont.

177

Belgium kontra Bizottság

(178)  A nemzeti jog szabályozza az állami támogatási követelések rangsorát a kötelezettségek jegyzékében, azzal a kikötéssel, hogy ez a mód megfelel a tényleges érvényesülés elvének és az egyenértékűség elvének. Lásd a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetéséről szóló bizottsági közlemény 64. pontját, C 247/1, 2019. július 23. Az állami támogatási követelés semmi esetre sem rangsorolható hátrébb a szokásos, biztosítékkal nem rendelkező követeléseknél. Az állami támogatási követelés végleges nyilvántartásba vételét követően nem halmozódik fel további visszafizettetési kamat.

178

(179)  A Bíróság ítélete, Olaszország kontra Bizottság, C-303/88, ECLI:EU:C:1991:136.

179

Olaszország kontra Bizottság

(180)  A Törvényszék ítélete, Fortischem a.s. kontra Bizottság, T-121/15, ECLI:EU:T:2019:684, 208. pont.

180

Fortischem a.s. kontra Bizottság

(181)  A Törvényszék ítélete, Ryanair kontra Bizottság, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 156. pont.

181

Ryanair kontra Bizottság

(182)  Lásd a (99) preambulumbekezdést.

182

(183)  Lásd a (384) preambulumbekezdést.

183

(184)  Lásd a (391) preambulumbekezdést.

184

(185)  Lásd a (13) preambulumbekezdést.

185

(186)  Az, hogy az Onorato Partecipazioni később 100 %-os tulajdonjogot és ellenőrzést szerzett a Moby és a CIN felett (lásd még a (82) preambulumbekezdést), nem változtat ezen.

186

(187)  A határozat módosított változatát a Bizottság 2012. december 19-én fogadta el (lásd az (5) preambulumbekezdést).

187

(188)  Lásd a (4) preambulumbekezdést.

188

(189)  Lásd a (398) preambulumbekezdést.

189

(190)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

190

(191)  A Bizottság 271/2008/EK rendelete ( 2008. január 30.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

191

---