# Europeiska unionens L 414/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 414 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången9 december 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 414

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången9 december 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2006 av den 8 december 2020 om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2020 på grund av överfiske under tidigare år och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2020/1247 | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2007 av den 8 december 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-dekanol, 1,4-dimetylnaftalen, 6-benzyladenin, acekvinocyl, Adoxophyes orana granulovirus, aluminiumsulfat, amisulbrom, Aureobasidium pullulans (stam DSM 14940 och DSM 14941), azadiraktin, Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, bixafen, bupirimat, Candida oleophila stam O, klorantraniliprol, dinatriumfosfonat, ditianon, dodin, emamektin, flubendiamid, fluometuron, fluxapyroxad, flutriafol, hexitiazox, imazamox, ipkonazol, isoxaben, L-askorbinsyra, kalciumpolysulfid, apelsinolja, Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901, pendimetalin, penflufen, pentiopyrad, kaliumfosfonater, prosulfuron, Pseudomonas sp. stam DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam, kinmerak, S-abskisinsyra, sedaxan, sintofen, natriumsilvertiosulfat, spinetoram, spirotetramat, Streptomyces lydicus stam WYEC 108, taufluvalinat, tebufenozid, tembotrion, tienkarbazon, valifenalat och zinkfosfid | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2008 av den 8 december 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 702/2014, (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 vad gäller deras tillämpningsperiod och andra relevanta justeringar (
  1
  ) | 15 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2009 av den 22 juni 2020 om fastställande av BAT-slutsatser för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp
  (delgivet med nr C(2020) 4050)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2010 av den 8 december 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 om vissa skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2020) 8910]

   (
  1
  ) | 79 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2006 av den 8 december 2020 om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2020 på grund av överfiske under tidigare år och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2020/1247

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2007 av den 8 december 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-dekanol, 1,4-dimetylnaftalen, 6-benzyladenin, acekvinocyl, Adoxophyes orana granulovirus, aluminiumsulfat, amisulbrom, Aureobasidium pullulans (stam DSM 14940 och DSM 14941), azadiraktin, Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, bixafen, bupirimat, Candida oleophila stam O, klorantraniliprol, dinatriumfosfonat, ditianon, dodin, emamektin, flubendiamid, fluometuron, fluxapyroxad, flutriafol, hexitiazox, imazamox, ipkonazol, isoxaben, L-askorbinsyra, kalciumpolysulfid, apelsinolja, Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901, pendimetalin, penflufen, pentiopyrad, kaliumfosfonater, prosulfuron, Pseudomonas sp. stam DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam, kinmerak, S-abskisinsyra, sedaxan, sintofen, natriumsilvertiosulfat, spinetoram, spirotetramat, Streptomyces lydicus stam WYEC 108, taufluvalinat, tebufenozid, tembotrion, tienkarbazon, valifenalat och zinkfosfid

Adoxophyes orana granulovirus

Aureobasidium pullulans

Bacillus pumilus

Candida oleophila

Paecilomyces fumosoroseus

Pseudomonas sp

Streptomyces lydicus

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2008 av den 8 december 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 702/2014, (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 vad gäller deras tillämpningsperiod och andra relevanta justeringar (
  1
  )

1

15

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2009 av den 22 juni 2020 om fastställande av BAT-slutsatser för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp
  (delgivet med nr C(2020) 4050)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2020) 4050)

1

19

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2010 av den 8 december 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 om vissa skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2020) 8910]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2020) 8910]

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 9.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 414/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2006

av den 8 december 2020

om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2020 på grund av överfiske under tidigare år och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2020/1247

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 105.1, 105.2, 105.3 och 105.5, och

av följande skäl:

| (1) | Fiskekvoter för 2019 har fastställts genom rådets förordningar (EU) 2018/1628 (2), (EU) 2018/2025 (3), (EU) 2018/2058 (4) och (EU) 2019/124 (5). |
| --- | --- |

(1)

Fiskekvoter för 2019 har fastställts genom rådets förordningar (EU) 2018/1628 (2), (EU) 2018/2025 (3), (EU) 2018/2058 (4) och (EU) 2019/124 (5).

| (2) | Fiskekvoter för 2020 har fastställts genom rådets förordningar (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838 (6), (EU) 2019/2236 (7) och (EU) 2020/123 (8). |
| --- | --- |

(2)

Fiskekvoter för 2020 har fastställts genom rådets förordningar (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838 (6), (EU) 2019/2236 (7) och (EU) 2020/123 (8).

| (3) | Om kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som medlemsstaten har tilldelats ska kommissionen, enligt artikel 105.1 i förordning (EG) nr 1224/2009, göra avdrag från den medlemsstatens framtida fångstkvoter. |
| --- | --- |

(3)

Om kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som medlemsstaten har tilldelats ska kommissionen, enligt artikel 105.1 i förordning (EG) nr 1224/2009, göra avdrag från den medlemsstatens framtida fångstkvoter.

| (4) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1247 (9) fastställs avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2020 på grund av överfiske under tidigare år. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1247 (9) fastställs avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2020 på grund av överfiske under tidigare år.

| (5) | För vissa medlemsstater, nämligen Danmark, Spanien och Frankrike, kunde vissa avdrag från kvoter för de överfiskade bestånden inte göras genom genomförandeförordning (EU) 2020/1247, eftersom de medlemsstaterna saknar tillgång till kvoter för de aktuella bestånden för 2020. |
| --- | --- |

(5)

För vissa medlemsstater, nämligen Danmark, Spanien och Frankrike, kunde vissa avdrag från kvoter för de överfiskade bestånden inte göras genom genomförandeförordning (EU) 2020/1247, eftersom de medlemsstaterna saknar tillgång till kvoter för de aktuella bestånden för 2020.

| (6) | I artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs det att om avdrag inte kan göras från det överfiskade beståndet under året efter överfisket därför att den berörda medlemsstaten saknar tillgång till en kvot för det beståndet, får avdrag göras från kvoter för andra bestånd i samma geografiska område eller med samma marknadsvärde, efter samråd med den berörda medlemsstaten. Enligt kommissionens meddelande 2012/C 72/07, som innehåller riktlinjer för avdrag från kvoter enligt artikel 105.1, 105.2 och 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 (10) (nedan kallade riktlinjerna), bör sådana avdrag helst göras under det eller de följande åren från kvoter som tilldelats för bestånd som fiskas av samma flotta som överskred kvoten. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs det att om avdrag inte kan göras från det överfiskade beståndet under året efter överfisket därför att den berörda medlemsstaten saknar tillgång till en kvot för det beståndet, får avdrag göras från kvoter för andra bestånd i samma geografiska område eller med samma marknadsvärde, efter samråd med den berörda medlemsstaten. Enligt kommissionens meddelande 2012/C 72/07, som innehåller riktlinjer för avdrag från kvoter enligt artikel 105.1, 105.2 och 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 (10) (nedan kallade riktlinjerna), bör sådana avdrag helst göras under det eller de följande åren från kvoter som tilldelats för bestånd som fiskas av samma flotta som överskred kvoten.

| (7) | De berörda medlemsstaterna har konsulterats vad gäller vissa avdrag från kvoter som tilldelats för andra bestånd än de som överfiskats. |
| --- | --- |

(7)

De berörda medlemsstaterna har konsulterats vad gäller vissa avdrag från kvoter som tilldelats för andra bestånd än de som överfiskats.

| (8) | Vissa av de avdrag som föreskrivs enligt genomförandeförordning (EU) 2020/1247 överstiger den anpassade tillgängliga kvoten för 2020 och därför kan fullständiga avdrag inte göras under det året. Enligt riktlinjerna bör de återstående avdragen göras från de anpassade kvoter som finns tillgängliga för de följande åren tills den överskridna mängden har återbördats. |
| --- | --- |

(8)

Vissa av de avdrag som föreskrivs enligt genomförandeförordning (EU) 2020/1247 överstiger den anpassade tillgängliga kvoten för 2020 och därför kan fullständiga avdrag inte göras under det året. Enligt riktlinjerna bör de återstående avdragen göras från de anpassade kvoter som finns tillgängliga för de följande åren tills den överskridna mängden har återbördats.

| (9) | Vidare upptäckte de spanska fiskerimyndigheterna att de fångstsiffror för 2019 som använts för beräkningen av överfisket av storögd tonfisk i Atlanten (BET/ATLANT) var felaktiga och att landets kvot i själva verket överskridits med en lägre mängd än den som beaktats för de avdrag som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2020/1247. De fångstsiffor, den nivå av kvotutnyttjande, de överfiskade kvantiteter och det avdrag från Spaniens kvot för storögd tonfisk i Atlanten 2020 som anges i genomförandeförordning (EU) 2020/1247 bör därför justeras. |
| --- | --- |

(9)

Vidare upptäckte de spanska fiskerimyndigheterna att de fångstsiffror för 2019 som använts för beräkningen av överfisket av storögd tonfisk i Atlanten (BET/ATLANT) var felaktiga och att landets kvot i själva verket överskridits med en lägre mängd än den som beaktats för de avdrag som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2020/1247. De fångstsiffor, den nivå av kvotutnyttjande, de överfiskade kvantiteter och det avdrag från Spaniens kvot för storögd tonfisk i Atlanten 2020 som anges i genomförandeförordning (EU) 2020/1247 bör därför justeras.

| (10) | Under 2019 överfiskade Portugal sin kvot för långfenad tonfisk i Atlanten norr om 5° N (ALB/AN05N). Den 14 juli 2020 begärde Portugal att avdraget skulle fördelas på två år. Enligt punkt 3 c i riktlinjerna kan en fördelning av ett avdrag över två år eller flera tillåtas när detta föreskrivs i särskilda internationella regler (till exempel de som regionala organisationer för fiskeförvaltning har infört) gällande återbetalningar för det berörda beståndet. Mot bakgrund av den information som lämnats av Portugal och med beaktande av att det i punkt 7 i Iccats tilläggsrekommendation 16–06 rörande det fleråriga bevarande- och förvaltningsprogrammet för långfenad tonfisk i Nordatlanten (11) fastställs att eventuella överskridanden av den avtalsslutande partens årliga kvot/fångstbegränsning för 2019 ska dras av från motsvarande kvot/fångstbegränsning under eller före justeringen år 2021, bör en jämn fördelning av avdraget (inklusive relevanta och tillämpliga multiplikationsfaktorer) över två år, godtas. Det avdrag från 2020 års kvot som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2020/1247 bör därför justeras. |
| --- | --- |

(10)

Under 2019 överfiskade Portugal sin kvot för långfenad tonfisk i Atlanten norr om 5° N (ALB/AN05N). Den 14 juli 2020 begärde Portugal att avdraget skulle fördelas på två år. Enligt punkt 3 c i riktlinjerna kan en fördelning av ett avdrag över två år eller flera tillåtas när detta föreskrivs i särskilda internationella regler (till exempel de som regionala organisationer för fiskeförvaltning har infört) gällande återbetalningar för det berörda beståndet. Mot bakgrund av den information som lämnats av Portugal och med beaktande av att det i punkt 7 i Iccats tilläggsrekommendation 16–06 rörande det fleråriga bevarande- och förvaltningsprogrammet för långfenad tonfisk i Nordatlanten (11) fastställs att eventuella överskridanden av den avtalsslutande partens årliga kvot/fångstbegränsning för 2019 ska dras av från motsvarande kvot/fångstbegränsning under eller före justeringen år 2021, bör en jämn fördelning av avdraget (inklusive relevanta och tillämpliga multiplikationsfaktorer) över två år, godtas. Det avdrag från 2020 års kvot som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2020/1247 bör därför justeras.

| (11) | Ytterligare uppdateringar eller korrigeringar kan fortfarande göras, för innevarande eller föregående regleringsår, med anledning av fel, utelämnanden eller felrapporteringar när det gäller de fångstsiffror som deklarerats av medlemsstaterna enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

(11)

Ytterligare uppdateringar eller korrigeringar kan fortfarande göras, för innevarande eller föregående regleringsår, med anledning av fel, utelämnanden eller felrapporteringar när det gäller de fångstsiffror som deklarerats av medlemsstaterna enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1224/2009.

| (12) | Genomförandeförordning (EU) 2020/1247 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandeförordning (EU) 2020/1247 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De fångstkvoter för 2020 som fastställs i förordningarna (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838, (EU) 2019/2236 och (EU) 2020/123 och som avses i bilaga I till den här förordningen ska minskas genom tillämpning av de avdrag från alternativa bestånd som anges i den bilagan.

Artikel 2

Genomförandeförordning (EU) 2020/1247 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/1628 av den 30 oktober 2018 om fastställande för 2019 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2018/120 om vissa fiskemöjligheter i andra vatten (EUT L 272, 31.10.2018, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2018/2025 av den 17 december 2018 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2019 och 2020 (EUT L 325, 20.12.2018, s. 7).

3

(4)  Rådets förordning (EU) 2018/2058 av den 17 december 2018 om fastställande för 2019 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (EUT L 329, 27.12.2018, s. 8).

4

(5)  Rådets förordning (EU) 2019/124 av den 30 januari 2019 om fastställande för 2019 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 29, 31.1.2019, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EU) 2019/1838 av den 30 oktober 2019 om fastställande för 2020 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2019/124 vad gäller vissa fiskemöjligheter i andra vatten (EUT L 281, 31.10.2019, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (EU) 2019/2236 av den 16 december 2019 om fastställande för 2020 av de fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som är tillämpliga i Medelhavet och Svarta havet (EUT L 336, 30.12.2019, s. 14).

7

(8)  Rådets förordning (EU) 2020/123 av den 27 januari 2020 om fastställande för 2020 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 25, 30.1.2020, s. 1).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1247 av den 2 september 2020 om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2020 på grund av överfiske under tidigare år (EUT L 288, 3.9.2020, s. 21).

9

(10)  Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för avdrag från kvoter enligt artikel 105.1, 105.2 och 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 (2012/C 72/07) (EUT C 72, 10.3.2012, s. 27).

10

(11)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2016-06-e.pdf

11

---

BILAGA I

AVDRAG FRÅN FÅNGSTKVOTERNA FÖR ÅR 2020 SOM SKA TILLÄMPAS PÅ ALTERNATIVA BESTÅND

| ÖVERFISKADE BESTÅND | | ALTERNATIVA BESTÅND |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat | Artkod | Områdeskod | Artnamn | Områdesnamn | Kvantitet som inte kan dras av från 2020 års fångstkvot för det överfiskade beståndet (i kg) | | Medlemsstat | Artkod | Områdeskod | Artnamn | Områdesnamn | Kvantitet som ska dras av från 2020 års fångstkvot för de alternativa bestånden (i kg) |
| DK | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i 1 och 2 | 33 968 | | DK | HER | 1/2- | Sill | Unionens vatten, färöiska vatten, norska vatten och internationella vatten i 1 och 2 | 33 968 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Liten hälleflundra | Norska vatten i 1 och 2 | 18 338 | | ES | REB | 1N2AB. | Djuphavskungsfisk | Norska vatten i 1 och 2 | 18 338 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Övriga arter | Norska vatten i 1 och 2 | 3 895 | | ES | REB | 1N2AB. | Djuphavskungsfisk | Norska vatten i 1 och 2 | 3 895 |
| ES | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i 1 och 2 | 2 607 | | ES | REB | 1N2AB. | Djuphavskungsfisk | Norska vatten i 1 och 2 | 2 607 |
| FR | SWO | AS05N | Svärdfisk | Atlanten söder om 5° N | 3 500 | | FR | ALB | AS05N | Långfenad tonfisk | Atlanten söder om 5° N | 3 500 |

ÖVERFISKADE BESTÅND

ALTERNATIVA BESTÅND

Medlemsstat

Artkod

Områdeskod

Artnamn

Områdesnamn

Kvantitet som inte kan dras av från 2020 års fångstkvot för det överfiskade beståndet (i kg)

Medlemsstat

Artkod

Områdeskod

Artnamn

Områdesnamn

Kvantitet som ska dras av från 2020 års fångstkvot för de alternativa bestånden (i kg)

DK

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i 1 och 2

33 968

DK

HER

1/2-

Sill

Unionens vatten, färöiska vatten, norska vatten och internationella vatten i 1 och 2

33 968

ES

GHL

1N2AB.

Liten hälleflundra

Norska vatten i 1 och 2

18 338

ES

REB

1N2AB.

Djuphavskungsfisk

Norska vatten i 1 och 2

18 338

ES

OTH

1N2AB.

Övriga arter

Norska vatten i 1 och 2

3 895

ES

REB

1N2AB.

Djuphavskungsfisk

Norska vatten i 1 och 2

3 895

ES

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i 1 och 2

2 607

ES

REB

1N2AB.

Djuphavskungsfisk

Norska vatten i 1 och 2

2 607

FR

SWO

AS05N

Svärdfisk

Atlanten söder om 5° N

3 500

FR

ALB

AS05N

Långfenad tonfisk

Atlanten söder om 5° N

3 500

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2020/1247 ska ersättas med följande:

”BILAGA

AVDRAG FRÅN FÅNGSTKVOTERNA FÖR ÅR 2020 FÖR BESTÅND SOM ÖVERFISKATS

| Medlemsstat | Artkod | Områdeskod | Artnamn | Områdesnamn | Ursprunglig kvot 2019 (i kg) | Tillåtna landningar 2019 (total anpassad kvantitet i kg) (1) | Totala fångster 2019 (kvantitet i kg) | Kvotutnyttjande för tillåtna landningar | Överfiske i förhållande till tillåten landning (kvantitet i kg) | Multiplikationsfaktor (2) | Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4) | Återstående avdrag från tidigare år (5) (kvantitet i kg) | Avdrag från fångstkvoter för 2020 (6) och följande år (kvantitet i kg) | Avdrag från 2020 års fångstkvoter för de överfiskade bestånden (7) (kvantitet i kg) | Avdrag från 2020 års fångstkvoter för alternativa bestånd (kvantitet i kg) | Ska dras av från fångstkvoter för 2021 och följande år (kvantitet i kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N | 39 404 000 | 25 460 900 | 27 182 070 | 106,76 % | 1 721 170 | / | / | / | 1 721 170 | 1 721 170 | / | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Makrill | 3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32 | 441 000 | 14 859 024 | 15 542 581 | 104,60 % | 683 557 | / | / | / | 683 557 | 683 557 | / | / |
| DK | MAC | 2CX14- | Makrill | 6, 7, 8a, 8b, 8d och 8e, unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 2a, 12 och 14 | / | 2 688 463 | 2 693 920 | 100,20 % | 5 457 | / | / | / | 5 457 | 5 457 | / | / |
| DK | MAC | 2A34. | Makrill | 3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32 | 14 480 000 | 13 330 744 | 14 022 305 | 105,19 % | 691 561 | / | / | / | 691 561 | 691 561 | / | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Makrill | Norska vatten i 2a och 4a | 10 242 000 | 10 252 106 | 11 197 228 | 109,22 % | 945 122 | / | / | / | 945 122 | 945 122 | / | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i 1 och 2 | / | 17 000 | 50 968 | 299,81 % | 33 968 | 1,00 | / | / | 33 968 | / | 33 968 | / |
| ES | BET | ATLANT | Storögd tonfisk | Atlanten | 9 415 300 | 8 941 151 | 9 090 055 | 101,67 % | 148 904 | / | C (8) | / | 148 904 | 148 904 | / | / |
| ES | COD | 1/2B. | Torsk | 1 och 2b | 11 562 000 | 8 455 844 | 8 463 118 | 100,09 % | 7 274 | / | / | / | 7 274 | 7 274 | / | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Liten hälleflundra | Norska vatten i 1 och 2 | / | 2 000 | 14 225 | 711,25 % | 12 225 | 1,00 | A | / | 18 338 | / | 18 338 | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Övriga arter | Norska vatten i 1 och 2 | / | 31 800 | 35 695 | 112,25 % | 3 895 | 1,00 | / | / | 3 895 | / | 3 895 | / |
| ES | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i 1 och 2 | / | 196 000 | 198 607 | 101,33 % | 2 607 | / | / | / | 2 607 | / | 2 607 | / |
| ES | RED | N3LN. | Kungsfiskar | Nafo 3LN | / | 515 100 | 517 806 | 100,53 % | 2 706 | / | / | / | 2 706 | 2 706 | / | / |
| ES | RJU | 9-C. | Brokrocka | Unionens vatten i 9 | 15 000 | 15 000 | 15 511 | 103,41 % | 511 (9) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 2 067 | 2 067 | 0 | / | 2 067 |
| FR | BET | ATLANT | Storögd tonfisk | Atlanten | 4 167 700 | 4 167 700 | 4 687 551 | 112,47 % | 519 851 | 1,20 | C | / | 883 747 | 883 747 | / | / |
| FR | RJE | 7FG. | Småögd rocka | Unionens vatten i 7f och 7g | 79 000 | 90 399 | 91 485 | 101,20 % | 1 086 | / | / | / | 1 086 | 1 086 | / | / |
| FR | RJU | 7DE. | Brokrocka | Unionens vatten i 7d och 7e | 103 000 | 168 000 | 177 718 | 105,78 % | 9 718 | / | / | / | 9 718 | 9 718 | / | / |
| FR | SWO | AS05N | Svärdfisk | Atlanten söder om 5° N | / | / | 3 500 | Ej tillämpligt | 3 500 | / | / | / | 3 500 | / | 3 500 | / |
| GB | COD | N1GL14 | Torsk | Grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14 | 364 000 | 353 500 | 353 500 | 100 % | 0 | / | / | 4 167 | 4 167 | 4 167 | / | / |
| GB | HER | 4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N | 55 583 000 | 62 320 196 | 62 607 628 | 100,46 % | 287 432 | / | / | / | 287 432 | 287 432 | / | / |
| GB | MAC | 2CX14- | Makrill | 6, 7, 8a, 8b, 8d och 8e, unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 2a, 12 och 14 | 152 115 000 | 145 768 635 | 154 072 694 | 105,70 % | 8 304 059 | / | A (8) | / | 8 304 059 | 8 304 059 | / | / |
| GB | RJU | 7DE. | Brokrocka | Unionens vatten i 7d och 7e | 58 000 | 61 200 | 63 133 | 103,16 % | 1 933 | / | / | / | 1 933 | 1 933 | / | / |
| EL | BFT | AE45WM | Blåfenad tonfisk | Atlanten öster om 45° W och Medelhavet | 285 110 | 304 110 | 312 690 | 102,82 % | 8 580 | / | C (8) | / | 8 580 | 8 580 | / | / |
| IE | ALB | AN05N | Långfenad tonfisk | Atlanten norr om 5° N | 2 854 300 | 3 115 420 | 3 213 170 | 103,14 % | 97 750 | / | C (8) | / | 97 750 | 97 750 | / | / |
| NL | HER | 4CXB7D | Sill | 4c, 7d utom Blackwaterbeståndet | 18 162 000 | 19 497 305 | 19 512 481 | 100,08 % | 15 176 | / | / | / | 15 176 | 15 176 | / | / |
| NL | MAC | 2A34. | Makrill | 3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32 | 1 342 000 | 1 494 000 | 2 012 324 | 134,69 % | 518 324 | 1,40 | / | / | 725 654 | 725 654 | / | / |
| PT | ALB | AN05N | Långfenad tonfisk | Atlanten norr om 5° N | 1 994 200 | 1 794 200 | 2 463 161 | 137,28 % | 668 961 | 1,40 | C | / | 1 271 026 | 635 513 (10) | / | 635 513 (10) |
| PT | ALF | 3X14- | Beryxar | Unionens vatten och internationella vatten i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 och 14 | 164 000 | 149 034 | 156 756 | 105,18 % | 7 722 | / | A (8) | / | 7 722 | 7 722 | / | / |
| PT | BUM | ATLANT | Blå marlin | Atlanten | 50 440 | 7 076 | 18 016 | 254,61 % | 10 940 | 1,00 | A | / | 16 410 | 16 410 | / | / |
| PT | RJU | 9-C. | Brokrocka | Unionens vatten i 9 | 15 000 | 21 705 | 24 589 | 113,29 % | 2 884 | 1,00 | / | / | 2 884 | 2 884 | / | / |
| PT | SWO | AN05N | Svärdfisk | Atlanten norr om 5° N | 1 010 390 | 2 410 390 | 2 414 333 | 100,16 % | 3 943 | / | / | / | 3 943 | 3 943 | / | / |
| SE | MAC | 2A34. | Makrill | 3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32 | 4 034 000 | 2 945 203 | 3 075 839 | 104,44 % | 130 636 | / | / | / | 130 636 | 130 636 | / | / |

Medlemsstat

Artkod

Områdeskod

Artnamn

Områdesnamn

Ursprunglig kvot 2019 (i kg)

Tillåtna landningar 2019 (total anpassad kvantitet i kg) (1)

Totala fångster 2019 (kvantitet i kg)

Kvotutnyttjande för tillåtna landningar

Överfiske i förhållande till tillåten landning (kvantitet i kg)

Multiplikationsfaktor (2)

Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4)

Återstående avdrag från tidigare år (5) (kvantitet i kg)

Avdrag från fångstkvoter för 2020 (6) och följande år (kvantitet i kg)

Avdrag från 2020 års fångstkvoter för de överfiskade bestånden (7) (kvantitet i kg)

Avdrag från 2020 års fångstkvoter för alternativa bestånd (kvantitet i kg)

Ska dras av från fångstkvoter för 2021 och följande år (kvantitet i kg)

DE

HER

4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N

39 404 000

25 460 900

27 182 070

106,76 %

1 721 170

/

/

/

1 721 170

1 721 170

/

/

DE

MAC

2CX14-

Makrill

3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32

441 000

14 859 024

15 542 581

104,60 %

683 557

/

/

/

683 557

683 557

/

/

DK

MAC

2CX14-

Makrill

6, 7, 8a, 8b, 8d och 8e, unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 2a, 12 och 14

/

2 688 463

2 693 920

100,20 %

5 457

/

/

/

5 457

5 457

/

/

DK

MAC

2A34.

Makrill

3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32

14 480 000

13 330 744

14 022 305

105,19 %

691 561

/

/

/

691 561

691 561

/

/

DK

MAC

2A4A-N

Makrill

Norska vatten i 2a och 4a

10 242 000

10 252 106

11 197 228

109,22 %

945 122

/

/

/

945 122

945 122

/

/

DK

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i 1 och 2

/

17 000

50 968

299,81 %

33 968

1,00

/

/

33 968

/

33 968

/

ES

BET

ATLANT

Storögd tonfisk

Atlanten

9 415 300

8 941 151

9 090 055

101,67 %

148 904

/

C (8)

/

148 904

148 904

/

/

ES

COD

1/2B.

Torsk

1 och 2b

11 562 000

8 455 844

8 463 118

100,09 %

7 274

/

/

/

7 274

7 274

/

/

ES

GHL

1N2AB.

Liten hälleflundra

Norska vatten i 1 och 2

/

2 000

14 225

711,25 %

12 225

1,00

A

/

18 338

/

18 338

/

ES

OTH

1N2AB.

Övriga arter

Norska vatten i 1 och 2

/

31 800

35 695

112,25 %

3 895

1,00

/

/

3 895

/

3 895

/

ES

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i 1 och 2

/

196 000

198 607

101,33 %

2 607

/

/

/

2 607

/

2 607

/

ES

RED

N3LN.

Kungsfiskar

Nafo 3LN

/

515 100

517 806

100,53 %

2 706

/

/

/

2 706

2 706

/

/

ES

RJU

9-C.

Brokrocka

Unionens vatten i 9

15 000

15 000

15 511

103,41 %

511 (9)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

2 067

2 067

0

/

2 067

FR

BET

ATLANT

Storögd tonfisk

Atlanten

4 167 700

4 167 700

4 687 551

112,47 %

519 851

1,20

C

/

883 747

883 747

/

/

FR

RJE

7FG.

Småögd rocka

Unionens vatten i 7f och 7g

79 000

90 399

91 485

101,20 %

1 086

/

/

/

1 086

1 086

/

/

FR

RJU

7DE.

Brokrocka

Unionens vatten i 7d och 7e

103 000

168 000

177 718

105,78 %

9 718

/

/

/

9 718

9 718

/

/

FR

SWO

AS05N

Svärdfisk

Atlanten söder om 5° N

/

/

3 500

Ej tillämpligt

3 500

/

/

/

3 500

/

3 500

/

GB

COD

N1GL14

Torsk

Grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14

364 000

353 500

353 500

100 %

0

/

/

4 167

4 167

4 167

/

/

GB

HER

4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N

55 583 000

62 320 196

62 607 628

100,46 %

287 432

/

/

/

287 432

287 432

/

/

GB

MAC

2CX14-

Makrill

6, 7, 8a, 8b, 8d och 8e, unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 2a, 12 och 14

152 115 000

145 768 635

154 072 694

105,70 %

8 304 059

/

A (8)

/

8 304 059

8 304 059

/

/

GB

RJU

7DE.

Brokrocka

Unionens vatten i 7d och 7e

58 000

61 200

63 133

103,16 %

1 933

/

/

/

1 933

1 933

/

/

EL

BFT

AE45WM

Blåfenad tonfisk

Atlanten öster om 45° W och Medelhavet

285 110

304 110

312 690

102,82 %

8 580

/

C (8)

/

8 580

8 580

/

/

IE

ALB

AN05N

Långfenad tonfisk

Atlanten norr om 5° N

2 854 300

3 115 420

3 213 170

103,14 %

97 750

/

C (8)

/

97 750

97 750

/

/

NL

HER

4CXB7D

Sill

4c, 7d utom Blackwaterbeståndet

18 162 000

19 497 305

19 512 481

100,08 %

15 176

/

/

/

15 176

15 176

/

/

NL

MAC

2A34.

Makrill

3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32

1 342 000

1 494 000

2 012 324

134,69 %

518 324

1,40

/

/

725 654

725 654

/

/

PT

ALB

AN05N

Långfenad tonfisk

Atlanten norr om 5° N

1 994 200

1 794 200

2 463 161

137,28 %

668 961

1,40

C

/

1 271 026

635 513 (10)

/

635 513 (10)

PT

ALF

3X14-

Beryxar

Unionens vatten och internationella vatten i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 och 14

164 000

149 034

156 756

105,18 %

7 722

/

A (8)

/

7 722

7 722

/

/

PT

BUM

ATLANT

Blå marlin

Atlanten

50 440

7 076

18 016

254,61 %

10 940

1,00

A

/

16 410

16 410

/

/

PT

RJU

9-C.

Brokrocka

Unionens vatten i 9

15 000

21 705

24 589

113,29 %

2 884

1,00

/

/

2 884

2 884

/

/

PT

SWO

AN05N

Svärdfisk

Atlanten norr om 5° N

1 010 390

2 410 390

2 414 333

100,16 %

3 943

/

/

/

3 943

3 943

/

/

SE

MAC

2A34.

Makrill

3a och 4, unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32

4 034 000

2 945 203

3 075 839

104,44 %

130 636

/

/

/

130 636

130 636

/

/

---

(1)  Kvoter tillgängliga för en medlemsstat enligt relevanta förordningar om fiskemöjligheter efter beaktande av utbyte av fiskemöjligheter enligt artikel 16.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22), kvotöverföringar från 2018 till 2019 enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3) och artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 eller omfördelning av och avdrag från fiskemöjligheter enligt artiklarna 37 och 105 i förordning (EG) nr 1224/2009.

1

(2)  I enlighet med artikel 105.2 i förordning (EG) nr 1224/2009. Ett avdrag motsvarande överfisket * 1,00 ska tillämpas vid allt överfiske på högst 100 ton.

2

(3)  I enlighet med artikel 105.3 i förordning (EG) nr 1224/2009 och förutsatt att överfisket överstiger 10 %.

3

(4)  Bokstaven ”A” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats till följd av kontinuerligt överfiske under 2017, 2018 och 2019. Bokstaven ”C” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats eftersom beståndet omfattas av en flerårig plan.

4

(5)  Återstående kvantiteter från föregående år.

5

(6)  Avdrag under 2020.

6

(7)  Avdrag under 2020 som faktiskt kan tillämpas med beaktande av den tillgängliga kvoten den 10 september 2020.

7

(8)  Ytterligare multiplikationsfaktor ej tillämplig, eftersom överfisket inte överskrider 10 % av de tillåtna landningarna.

8

(9)  Kvantiteter på mindre än ett ton ska inte beaktas.

9

(10)  På Portugals begäran kommer avdraget på 1 271 026 kg som skulle tillämpas för 2020 att fördelas jämnt över två år (2020 och 2021).

10

---

| 9.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 414/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 414/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2007

av den 8 december 2020

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-dekanol, 1,4-dimetylnaftalen, 6-benzyladenin, acekvinocyl, Adoxophyes orana granulovirus, aluminiumsulfat, amisulbrom, Aureobasidium pullulans (stam DSM 14940 och DSM 14941), azadiraktin, Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, bixafen, bupirimat, Candida oleophila stam O, klorantraniliprol, dinatriumfosfonat, ditianon, dodin, emamektin, flubendiamid, fluometuron, fluxapyroxad, flutriafol, hexitiazox, imazamox, ipkonazol, isoxaben, L-askorbinsyra, kalciumpolysulfid, apelsinolja, Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901, pendimetalin, penflufen, pentiopyrad, kaliumfosfonater, prosulfuron, Pseudomonas sp. stam DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam, kinmerak, S-abskisinsyra, sedaxan, sintofen, natriumsilvertiosulfat, spinetoram, spirotetramat, Streptomyces lydicus stam WYEC 108, taufluvalinat, tebufenozid, tembotrion, tienkarbazon, valifenalat och zinkfosfid

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 17 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009, i del B fastställs de verksamma ämnen som har godkänts enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och i del E fastställs de verksamma ämnen som har godkänts enligt förordning (EG) nr 1107/2009 som kandidatämnen för substitution. |
| --- | --- |

(1)

I del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009, i del B fastställs de verksamma ämnen som har godkänts enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och i del E fastställs de verksamma ämnen som har godkänts enligt förordning (EG) nr 1107/2009 som kandidatämnen för substitution.

| (2) | Godkännandena av de verksamma ämnena 1-dekanol, 6-benzyladenin, acekvinocyl, aluminiumsulfat, amisulbrom, azadiraktin, bupirimat, Candida oleophila stam O, klorantraniliprol, ditianon, dodin, emamektin, flubendiamid, fluometuron, flutriafol, hexitiazox, imazamox, ipkonazol, isoxaben, L-askorbinsyra, kalciumpolysulfid, apelsinolja, Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901, pendimetalin, prosulfuron, kinmerak, S-abskisinsyra, sintofen, natriumsilvertiosulfat, spinetoram, spirotetramat, taufluvalinat, tebufenozid, tembotrion, tienkarbazon, valifenalat och zinkfosfid, löper ut mellan den 30 april 2024 och den 31 oktober 2024. Eftersom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1740 (3) kommer att tillämpas på dessa verksamma ämnen och eftersom datumet för inlämning av dokumentation till stöd för förnyelse därigenom kommer att skjutas fram med tre månader är det dock nödvändigt att föreskriva en kort förlängning av ämnenas godkännandeperioder för att behålla det datum för inlämning av dokumentation som har fastställts enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (4)
  , då sökandena behöver tid för att utarbeta och lämna in dokumentationen i det format som krävs. |
| --- | --- |

(2)

Godkännandena av de verksamma ämnena 1-dekanol, 6-benzyladenin, acekvinocyl, aluminiumsulfat, amisulbrom, azadiraktin, bupirimat, Candida oleophila stam O, klorantraniliprol, ditianon, dodin, emamektin, flubendiamid, fluometuron, flutriafol, hexitiazox, imazamox, ipkonazol, isoxaben, L-askorbinsyra, kalciumpolysulfid, apelsinolja, Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901, pendimetalin, prosulfuron, kinmerak, S-abskisinsyra, sintofen, natriumsilvertiosulfat, spinetoram, spirotetramat, taufluvalinat, tebufenozid, tembotrion, tienkarbazon, valifenalat och zinkfosfid, löper ut mellan den 30 april 2024 och den 31 oktober 2024. Eftersom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1740 (3) kommer att tillämpas på dessa verksamma ämnen och eftersom datumet för inlämning av dokumentation till stöd för förnyelse därigenom kommer att skjutas fram med tre månader är det dock nödvändigt att föreskriva en kort förlängning av ämnenas godkännandeperioder för att behålla det datum för inlämning av dokumentation som har fastställts enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (4)
  , då sökandena behöver tid för att utarbeta och lämna in dokumentationen i det format som krävs.

| (3) | När det gäller emamektin framgår det dessutom av den information som sökanden lämnat att de förseningar som uppstått i samband med utarbetandet av ansökan om förnyelse berodde på covid-19-pandemin, trots att sökanden gjort sitt yttersta för att minska dessa förseningar. Nederländerna, som utsetts till rapporterande medlemsstat för emamektin, godtog undantagsvis att ansökan om förnyelse av godkännande i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/1740 lämnas in senast den 30 november 2021. Godkännandeperioden för emamektin bör därför förlängas med beaktande av denna ytterligare period. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller emamektin framgår det dessutom av den information som sökanden lämnat att de förseningar som uppstått i samband med utarbetandet av ansökan om förnyelse berodde på covid-19-pandemin, trots att sökanden gjort sitt yttersta för att minska dessa förseningar. Nederländerna, som utsetts till rapporterande medlemsstat för emamektin, godtog undantagsvis att ansökan om förnyelse av godkännande i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/1740 lämnas in senast den 30 november 2021. Godkännandeperioden för emamektin bör därför förlängas med beaktande av denna ytterligare period.

| (4) | När det gäller klorantraniliprol framgår det dessutom av den information som sökanden lämnat att de förseningar som uppstått i samband med utarbetandet av ansökan om förnyelse berodde på covid-19-pandemin, trots att sökanden gjort sitt yttersta för att minska dessa förseningar. Irland, som utsetts till rapporterande medlemsstat för klorantraniliprol, godtog undantagsvis att ansökan om förnyelse av godkännande i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/1740 lämnas in senast den 31 december 2021. Godkännandeperioden för klorantraniliprol bör därför förlängas med beaktande av denna ytterligare period. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller klorantraniliprol framgår det dessutom av den information som sökanden lämnat att de förseningar som uppstått i samband med utarbetandet av ansökan om förnyelse berodde på covid-19-pandemin, trots att sökanden gjort sitt yttersta för att minska dessa förseningar. Irland, som utsetts till rapporterande medlemsstat för klorantraniliprol, godtog undantagsvis att ansökan om förnyelse av godkännande i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/1740 lämnas in senast den 31 december 2021. Godkännandeperioden för klorantraniliprol bör därför förlängas med beaktande av denna ytterligare period.

| (5) | Genom kommissionens genomförandebeslut C/2018/3434 (5) fastställs ett arbetsprogram i vilket likartade verksamma ämnen förs samman och prioriteringar fastställs på grundval av säkerhetshänsyn till människors och djurs hälsa eller miljön. |
| --- | --- |

(5)

Genom kommissionens genomförandebeslut C/2018/3434 (5) fastställs ett arbetsprogram i vilket likartade verksamma ämnen förs samman och prioriteringar fastställs på grundval av säkerhetshänsyn till människors och djurs hälsa eller miljön.

| (6) | För att säkerställa en balanserad fördelning av ansvar och arbete mellan rapporterande och medrapporterande medlemsstater och med beaktande av de resurser som behövs för bedömningen och för beslutsprocessen bör godkännandeperioderna för vissa verksamma ämnen förlängas i enlighet med genomförandebeslut C/2018/3434. Godkännandeperioderna för 1,4-dimetylnaftalen, Adoxophyes orana granulovirus, Aureobasidium pullulans (stam DSM 14940 och DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, Pseudomonas sp. stam DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam och Streptomyces lydicus stam WYEC 108 bör förlängas med ett år. Av samma anledning bör godkännandeperioderna för de verksamma ämnena bixafen, Candida oleophila stam O, dinatriumfosfonat, fluxapyroxad, Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901, penflufen, pentiopyrad, kaliumfosfonater och sedaxan förlängas med ett till tre år. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa en balanserad fördelning av ansvar och arbete mellan rapporterande och medrapporterande medlemsstater och med beaktande av de resurser som behövs för bedömningen och för beslutsprocessen bör godkännandeperioderna för vissa verksamma ämnen förlängas i enlighet med genomförandebeslut C/2018/3434. Godkännandeperioderna för 1,4-dimetylnaftalen, Adoxophyes orana granulovirus, Aureobasidium pullulans (stam DSM 14940 och DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, Pseudomonas sp. stam DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam och Streptomyces lydicus stam WYEC 108 bör förlängas med ett år. Av samma anledning bör godkännandeperioderna för de verksamma ämnena bixafen, Candida oleophila stam O, dinatriumfosfonat, fluxapyroxad, Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901, penflufen, pentiopyrad, kaliumfosfonater och sedaxan förlängas med ett till tre år.

| (7) | Förordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, i de fall där ingen ansökan om förnyelse av godkännande i enlighet med artikel 5.1 i genomförandeförordning (EU) 2020/1740 lämnas in inom tre år före det datum då godkännandeperioden löper ut enligt bilagan till den här förordningen, att på nytt fastställa det datum då godkännandeperioden löper ut till det datum som var tillämpligt före den här förordningens antagande, eller så snart som möjligt därefter. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, i de fall där ingen ansökan om förnyelse av godkännande i enlighet med artikel 5.1 i genomförandeförordning (EU) 2020/1740 lämnas in inom tre år före det datum då godkännandeperioden löper ut enligt bilagan till den här förordningen, att på nytt fastställa det datum då godkännandeperioden löper ut till det datum som var tillämpligt före den här förordningens antagande, eller så snart som möjligt därefter.

| (9) | Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen när den antar en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandeperioden löper ut till det datum som var tillämpligt före den här förordningens antagande eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet antas, beroende på vilken tidpunkt som infaller senare. I de fall där kommissionen antar en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa ett så tidigt tillämpningsdatum som möjligt. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen när den antar en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandeperioden löper ut till det datum som var tillämpligt före den här förordningens antagande eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet antas, beroende på vilken tidpunkt som infaller senare. I de fall där kommissionen antar en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa ett så tidigt tillämpningsdatum som möjligt.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1740 av den 20 november 2020 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (EUT L 392, 23.11.2020, s. 20).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut av den 6 juni 2018 om fastställande av ett arbetsprogram för bedömning av ansökningar om förnyade godkännanden av verksamma ämnen som löper ut 2022, 2023 och 2024 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009. C/2018/3434 final. (EUT C 195, 7.6.2018, s. 20).

5

---

BILAGA

Bilagan till förordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

Del A ska ändras på följande sätt:

| 1. | På rad 311 för ämnet kinmerak ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”. |
| --- | --- |

1.

På rad 311 för ämnet kinmerak ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”.

| 2. | På rad 314 för ämnet zinkfosfid ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”. |
| --- | --- |

2.

På rad 314 för ämnet zinkfosfid ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”.

| 3. | På rad 317 för ämnet 6-benzyladenin ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

3.

På rad 317 för ämnet 6-benzyladenin ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 4. | På rad 323 för ämnet dodin ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

4.

På rad 323 för ämnet dodin ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 5. | På rad 328 för ämnet taufluvalinat ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

5.

På rad 328 för ämnet taufluvalinat ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 6. | På rad 330 för ämnet bupirimat ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

6.

På rad 330 för ämnet bupirimat ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 7. | På rad 333 för ämnet 1-dekanol ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

7.

På rad 333 för ämnet 1-dekanol ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 8. | På rad 334 för ämnet isoxaben ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

8.

På rad 334 för ämnet isoxaben ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 9. | På rad 335 för ämnet fluometuron ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

9.

På rad 335 för ämnet fluometuron ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 10. | På rad 341 för ämnet sintofen ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

10.

På rad 341 för ämnet sintofen ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 11. | På rad 343 för ämnet azadiraktin ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

11.

På rad 343 för ämnet azadiraktin ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 12. | På rad 345 för ämnet kalciumpolysulfid ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

12.

På rad 345 för ämnet kalciumpolysulfid ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 13. | På rad 346 för ämnet aluminiumsulfat ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

13.

På rad 346 för ämnet aluminiumsulfat ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 14. | På rad 350 för ämnet tebufenozid ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

14.

På rad 350 för ämnet tebufenozid ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 15. | På rad 351 för ämnet ditianon ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

15.

På rad 351 för ämnet ditianon ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 16. | På rad 352 för ämnet hexitiazox ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

16.

På rad 352 för ämnet hexitiazox ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

| 17. | På rad 353 för ämnet flutriafol ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”. |
| --- | --- |

17.

På rad 353 för ämnet flutriafol ska datumet ”31 maj 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2024”.

Del B ska ändras på följande sätt:

| 1. | På rad 24 för ämnet fluxapyroxad ska datumet ”31 december 2022” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”. |
| --- | --- |

1.

På rad 24 för ämnet fluxapyroxad ska datumet ”31 december 2022” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”.

| 2. | På rad 26 för ämnet Adoxophyes orana granulovirus ska datumet ”31 januari 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2024”. |
| --- | --- |

2.

På rad 26 för ämnet Adoxophyes orana granulovirus ska datumet ”31 januari 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2024”.

| 3. | På rad 37 för ämnet C
  andid
  a oleophila stam O ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

3.

På rad 37 för ämnet C
  andid
  a oleophila stam O ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 4. | På rad 39 för Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901 ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

4.

På rad 39 för Paecilomyces fumosoroseus stam FE 9901 ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 5. | På rad 40 för ämnet kaliumfosfonater ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2026”. |
| --- | --- |

5.

På rad 40 för ämnet kaliumfosfonater ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2026”.

| 6. | På rad 43 för ämnet bixafen ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”. |
| --- | --- |

6.

På rad 43 för ämnet bixafen ska datumet ”30 september 2023” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”.

| 7. | På rad 48 för ämnet sedaxan ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”. |
| --- | --- |

7.

På rad 48 för ämnet sedaxan ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”.

| 8. | På rad 49 för ämnet emamektin ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”. |
| --- | --- |

8.

På rad 49 för ämnet emamektin ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”.

| 9. | På rad 50 för ämnet Pseudomonas sp., stam DSMZ 13134 ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”. |
| --- | --- |

9.

På rad 50 för ämnet Pseudomonas sp., stam DSMZ 13134 ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”.

| 10. | På rad 52 för ämnet Aureobasidium pullulans (stam DSM 14940 och DSM 14941), ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”. |
| --- | --- |

10.

På rad 52 för ämnet Aureobasidium pullulans (stam DSM 14940 och DSM 14941), ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”.

| 11. | På rad 53 för ämnet pyriofenon ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”. |
| --- | --- |

11.

På rad 53 för ämnet pyriofenon ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”.

| 12. | På rad 54 för ämnet dinatriumfosfonat ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2026”. |
| --- | --- |

12.

På rad 54 för ämnet dinatriumfosfonat ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2026”.

| 13. | På rad 55 för ämnet penflufen ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”. |
| --- | --- |

13.

På rad 55 för ämnet penflufen ska datumet ”31 januari 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”.

| 14. | På rad 56 för ämnet apelsinolja ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”. |
| --- | --- |

14.

På rad 56 för ämnet apelsinolja ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”.

| 15. | På rad 57 för ämnet pentiopyrad ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”. |
| --- | --- |

15.

På rad 57 för ämnet pentiopyrad ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 maj 2025”.

| 16. | På rad 58 för ämnet benalaxyl-M ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 april 2025”. |
| --- | --- |

16.

På rad 58 för ämnet benalaxyl-M ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 april 2025”.

| 17. | På rad 59 för ämnet tembotrion ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”. |
| --- | --- |

17.

På rad 59 för ämnet tembotrion ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”.

| 18. | På rad 60 för ämnet spirotetramat ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”. |
| --- | --- |

18.

På rad 60 för ämnet spirotetramat ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”.

| 19. | På rad 61 för ämnet pyroxsulam ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 april 2025”. |
| --- | --- |

19.

På rad 61 för ämnet pyroxsulam ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 april 2025”.

| 20. | På rad 62 för ämnet klorantraniliprol ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

20.

På rad 62 för ämnet klorantraniliprol ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 21. | På rad 63 för ämnet natriumsilvertiosulfat ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”. |
| --- | --- |

21.

På rad 63 för ämnet natriumsilvertiosulfat ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”.

| 22. | På rad 64 för ämnet pyridalyl ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2025”. |
| --- | --- |

22.

På rad 64 för ämnet pyridalyl ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2025”.

| 23. | På rad 68 för ämnet 1,4-dimetylnaftalen ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2025”. |
| --- | --- |

23.

På rad 68 för ämnet 1,4-dimetylnaftalen ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2025”.

| 24. | På rad 69 för ämnet amisulbrom ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”. |
| --- | --- |

24.

På rad 69 för ämnet amisulbrom ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”.

| 25. | På rad 65 för ämnet S-abskisinsyra ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”. |
| --- | --- |

25.

På rad 65 för ämnet S-abskisinsyra ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”.

| 26. | På rad 66 för ämnet L-askorbinsyra ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”. |
| --- | --- |

26.

På rad 66 för ämnet L-askorbinsyra ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”.

| 27. | På rad 67 för ämnet spinetoram ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”. |
| --- | --- |

27.

På rad 67 för ämnet spinetoram ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”.

| 28. | På rad 70 för ämnet valifenalat ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”. |
| --- | --- |

28.

På rad 70 för ämnet valifenalat ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”.

| 29. | På rad 71 för ämnet tienkarbazon ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”. |
| --- | --- |

29.

På rad 71 för ämnet tienkarbazon ska datumet ”30 juni 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 september 2024”.

| 30. | På rad 72 för ämnet acekvinocyl ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”. |
| --- | --- |

30.

På rad 72 för ämnet acekvinocyl ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”.

| 31. | På rad 73 för ämnet ipkonazol ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”. |
| --- | --- |

31.

På rad 73 för ämnet ipkonazol ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”.

| 32. | På rad 74 för ämnet flubendiamid ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”. |
| --- | --- |

32.

På rad 74 för ämnet flubendiamid ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”.

| 33. | På rad 75 för ämnet Bacillus pumilus QST 2808 ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2025”. |
| --- | --- |

33.

På rad 75 för ämnet Bacillus pumilus QST 2808 ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 augusti 2025”.

| 34. | På rad 79 för ämnet Streptomyces lydicus stam WYEC 108 ska datumet ”31 december 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2025”. |
| --- | --- |

34.

På rad 79 för ämnet Streptomyces lydicus stam WYEC 108 ska datumet ”31 december 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2025”.

Del E ska ändras på följande sätt:

| 1. | På rad 6 för ämnet prosulfuron ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”. |
| --- | --- |

1.

På rad 6 för ämnet prosulfuron ska datumet ”30 april 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2024”.

| 2. | På rad 7 för ämnet pendimetalin ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”. |
| --- | --- |

2.

På rad 7 för ämnet pendimetalin ska datumet ”31 augusti 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2024”.

| 3. | På rad 8 för ämnet imazamox ska datumet ”31 oktober 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”. |
| --- | --- |

3.

På rad 8 för ämnet imazamox ska datumet ”31 oktober 2024” i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2025”.

---

| 9.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 414/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 414/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2008

av den 8 december 2020

om ändring av förordningarna (EU) nr 702/2014, (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 vad gäller deras tillämpningsperiod och andra relevanta justeringar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artiklarna 1.1 och 2.1,

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 (2) är tillämplig till och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 (2) är tillämplig till och med den 31 december 2020.

| (2) | Den 8 september 2018 inledde kommissionen en översyn av förordning (EU) nr 702/2014 i syfte att ersätta den med en ny förordning för perioden 2021–2027. Dock bör utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken beaktas när den nya förordningen utarbetas. Särskilt relevant är förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (3), där det föreskrivs att medlemsstaterna ska genomföra de strategiska planerna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 september 2018 inledde kommissionen en översyn av förordning (EU) nr 702/2014 i syfte att ersätta den med en ny förordning för perioden 2021–2027. Dock bör utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken beaktas när den nya förordningen utarbetas. Särskilt relevant är förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (3), där det föreskrivs att medlemsstaterna ska genomföra de strategiska planerna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken från och med den 1 januari 2021.

| (3) | Lagstiftningsförfarandet för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken pågår dock fortfarande och det kommer att ta en viss tid innan den rättsliga ramen, inklusive de delegerade akter och genomförandeakter som följer, har antagits. |
| --- | --- |

(3)

Lagstiftningsförfarandet för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken pågår dock fortfarande och det kommer att ta en viss tid innan den rättsliga ramen, inklusive de delegerade akter och genomförandeakter som följer, har antagits.

| (4) | För att säkerställa att medlemsstaterna kan fortsätta att få sina statliga stödordningar undantagna i enlighet med förordning (EU) nr 702/2014 och för att översynen av den förordningen ska kunna slutföras efter antagandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, är det lämpligt att förlänga tillämpningsperioden för förordning (EU) nr 702/2014 till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att medlemsstaterna kan fortsätta att få sina statliga stödordningar undantagna i enlighet med förordning (EU) nr 702/2014 och för att översynen av den förordningen ska kunna slutföras efter antagandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, är det lämpligt att förlänga tillämpningsperioden för förordning (EU) nr 702/2014 till och med den 31 december 2022.

| (5) | Kommissionens förordningar (EU) nr 717/2014 (4) och (EU) nr 1388/2014 (5) är också tillämpliga till och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens förordningar (EU) nr 717/2014 (4) och (EU) nr 1388/2014 (5) är också tillämpliga till och med den 31 december 2020.

| (6) | Den 29 april 2019 och den 2 maj 2019 inledde kommissionen en översyn av förordningarna (EU) nr 717/2014 respektive (EU) nr 1388/2014 i syfte att ersätta dem med nya förordningar för perioden 2021–2027. De förordningarna bör förbli konsekventa och förenliga med andra regler som är relevanta för bedömningen av statligt stöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, särskilt med förordningen om Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) (6). Särskilt relevant är förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av EHFF där det föreskrivs att EHFF ska inrättas från och med den 1 januari 2021 (7). Lagstiftningsförfarandet för reformen av EHFF pågår dock fortfarande. För att säkerställa att medlemsstaterna kan fortsätta att bevilja små stödbelopp i enlighet med förordning (EU) nr 717/2014 och få sina statliga stödordningar undantagna i enlighet med förordning (EU) nr 1388/2014, och för att översynen av dessa förordningar ska kunna slutföras efter antagandet av reformen av EHFF, är det lämpligt att förlänga tillämpningsperioden för förordningarna (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(6)

Den 29 april 2019 och den 2 maj 2019 inledde kommissionen en översyn av förordningarna (EU) nr 717/2014 respektive (EU) nr 1388/2014 i syfte att ersätta dem med nya förordningar för perioden 2021–2027. De förordningarna bör förbli konsekventa och förenliga med andra regler som är relevanta för bedömningen av statligt stöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, särskilt med förordningen om Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) (6). Särskilt relevant är förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av EHFF där det föreskrivs att EHFF ska inrättas från och med den 1 januari 2021 (7). Lagstiftningsförfarandet för reformen av EHFF pågår dock fortfarande. För att säkerställa att medlemsstaterna kan fortsätta att bevilja små stödbelopp i enlighet med förordning (EU) nr 717/2014 och få sina statliga stödordningar undantagna i enlighet med förordning (EU) nr 1388/2014, och för att översynen av dessa förordningar ska kunna slutföras efter antagandet av reformen av EHFF, är det lämpligt att förlänga tillämpningsperioden för förordningarna (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 till och med den 31 december 2022.

| (7) | Mot bakgrund av förlängningen av tillämpningsperioderna för förordningarna (EU) nr 702/2014 och (EU) nr 1388/2014 är det möjligt att vissa medlemsstater vill förlänga åtgärder för vilka sammanfattande information har lämnats in i enlighet med de förordningarna. För att minska den administrativa bördan bör sammanfattande information avseende en förlängning av sådana åtgärder, inbegripet en potentiell budgetökning, anses ha meddelats kommissionen och offentliggjorts, under förutsättning att ingen ändring i sak görs av de berörda åtgärderna. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av förlängningen av tillämpningsperioderna för förordningarna (EU) nr 702/2014 och (EU) nr 1388/2014 är det möjligt att vissa medlemsstater vill förlänga åtgärder för vilka sammanfattande information har lämnats in i enlighet med de förordningarna. För att minska den administrativa bördan bör sammanfattande information avseende en förlängning av sådana åtgärder, inbegripet en potentiell budgetökning, anses ha meddelats kommissionen och offentliggjorts, under förutsättning att ingen ändring i sak görs av de berörda åtgärderna.

| (8) | Förordningarna (EU) nr 702/2014 och (EU) nr 1388/2014 bör också anpassas för att ta hänsyn till de ekonomiska och finansiella konsekvenser som covid-19-pandemin har inneburit för företagen och för att säkerställa överensstämmelse med de allmänna politiska åtgärder som antagits av kommissionen, särskilt under perioden 2020–2021. Framför allt bör företag som inte befann sig i svårigheter den 31 december 2019 men som försattes i svårigheter under perioden 1 januari 2020–30 juni 2021 fortsätta att vara berättigade till stöd enligt dessa förordningar. |
| --- | --- |

(8)

Förordningarna (EU) nr 702/2014 och (EU) nr 1388/2014 bör också anpassas för att ta hänsyn till de ekonomiska och finansiella konsekvenser som covid-19-pandemin har inneburit för företagen och för att säkerställa överensstämmelse med de allmänna politiska åtgärder som antagits av kommissionen, särskilt under perioden 2020–2021. Framför allt bör företag som inte befann sig i svårigheter den 31 december 2019 men som försattes i svårigheter under perioden 1 januari 2020–30 juni 2021 fortsätta att vara berättigade till stöd enligt dessa förordningar.

| (9) | Artiklarna 1 och 13–43 i förordning (EU) nr 1388/2014 innehåller hänvisningar till EHFF-förordningen (EU) nr 508/2014 i syfte att definiera insatser som inte är stödberättigande och villkoren för beviljande av stöd enligt dessa bestämmelser. För att säkerställa rättslig förutsebarhet under perioden för förlängning av förordning (EU) nr 1388/2014 bör dessa hänvisningar förstås som hänvisningar till förordning (EU) nr 508/2014 i den version som var tillämplig den 31 december 2020, oavsett om den förordningen har upphävts eller inte. |
| --- | --- |

(9)

Artiklarna 1 och 13–43 i förordning (EU) nr 1388/2014 innehåller hänvisningar till EHFF-förordningen (EU) nr 508/2014 i syfte att definiera insatser som inte är stödberättigande och villkoren för beviljande av stöd enligt dessa bestämmelser. För att säkerställa rättslig förutsebarhet under perioden för förlängning av förordning (EU) nr 1388/2014 bör dessa hänvisningar förstås som hänvisningar till förordning (EU) nr 508/2014 i den version som var tillämplig den 31 december 2020, oavsett om den förordningen har upphävts eller inte.

| (10) | Förordningarna (EU) nr 702/2014, (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordningarna (EU) nr 702/2014, (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | För att säkerställa kontinuitet för befintligt stöd enligt förordningarna (EU) nr 702/2014, (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 och för att göra det möjligt för företag som försattes i svårigheter den 1 januari 2020 eller senare på grund av covid-19-pandemin att vara berättigade till stöd från och med den 1 januari 2020, bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa kontinuitet för befintligt stöd enligt förordningarna (EU) nr 702/2014, (EU) nr 717/2014 och (EU) nr 1388/2014 och för att göra det möjligt för företag som försattes i svårigheter den 1 januari 2020 eller senare på grund av covid-19-pandemin att vara berättigade till stöd från och med den 1 januari 2020, bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 702/2014

Förordning (EU) nr 702/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.6 ska följande led läggas till som led c:






  ”c) | Stöd till företag som inte befann sig i svårigheter den 31 december 2019 men försattes i svårigheter under perioden 1 januari 2020–30 juni 2021.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.6 ska följande led läggas till som led c:

”c)

Stöd till företag som inte befann sig i svårigheter den 31 december 2019 men försattes i svårigheter under perioden 1 januari 2020–30 juni 2021.”

| 2. | I artikel 9 ska följande punkt läggas till som punkt 8:

  ”8.   Om en medlemsstat vill förlänga åtgärder för vilka sammanfattande information har lämnats in till kommissionen ska, genom undantag från punkterna 1, 2 och 6, sammanfattande information avseende förlängningen av dessa åtgärder anses ha meddelats kommissionen och offentliggjorts, under förutsättning att ingen ändring i sak görs av de berörda åtgärderna utöver en budgetökning.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 9 ska följande punkt läggas till som punkt 8:

”8.   Om en medlemsstat vill förlänga åtgärder för vilka sammanfattande information har lämnats in till kommissionen ska, genom undantag från punkterna 1, 2 och 6, sammanfattande information avseende förlängningen av dessa åtgärder anses ha meddelats kommissionen och offentliggjorts, under förutsättning att ingen ändring i sak görs av de berörda åtgärderna utöver en budgetökning.”

| 3. | I artikel 52 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Den ska tillämpas till och med den 31 december 2022.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 52 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den ska tillämpas till och med den 31 december 2022.”

Artikel 2

Ändringar av förordning (EU) nr 717/2014

I artikel 8 i förordning (EU) nr 717/2014 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den ska tillämpas till och med den 31 december 2022.”

Artikel 3

Ändringar av förordning (EU) nr 1388/2014

Förordning (EU) nr 1388/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.3 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | Stöd som beviljas företag i svårigheter, med undantag för stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och stöd till företag som inte befann sig i svårigheter den 31 december 2019 men försattes i svårigheter under perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 30 juni 2021.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.3 ska led d ersättas med följande:

”d)

Stöd som beviljas företag i svårigheter, med undantag för stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och stöd till företag som inte befann sig i svårigheter den 31 december 2019 men försattes i svårigheter under perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 30 juni 2021.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 11a:

  ”Artikel 11a
  Undantag från krav avseende information och offentliggörande
  Om en medlemsstat vill förlänga åtgärder för vilka sammanfattande information har lämnats in till kommissionen ska, genom undantag från artiklarna 9.5 och 11 a, sammanfattande information avseende förlängningen av dessa åtgärder anses ha meddelats kommissionen och offentliggjorts, under förutsättning att ingen ändring i sak görs av de berörda åtgärderna utöver en budgetökning.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 11a:

”Artikel 11a

Undantag från krav avseende information och offentliggörande

Om en medlemsstat vill förlänga åtgärder för vilka sammanfattande information har lämnats in till kommissionen ska, genom undantag från artiklarna 9.5 och 11 a, sammanfattande information avseende förlängningen av dessa åtgärder anses ha meddelats kommissionen och offentliggjorts, under förutsättning att ingen ändring i sak görs av de berörda åtgärderna utöver en budgetökning.”

| 3. | I artikel 47 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Den ska tillämpas till och med den 31 december 2022.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 47 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den ska tillämpas till och med den 31 december 2022.”

Artikel 4

Tillämpning av hänvisningar till förordning (EU) nr 508/2014 i förordning (EU) nr
  1388/2014

Hänvisningarna till bestämmelserna i förordning (EU) nr 508/2014 i artiklarna 1 och 13–43 i förordning (EU) nr 1388/2014 ska förstås som hänvisningar till den version av dessa bestämmelser som var tillämplig den 31 december 2020, oavsett om den förordningen har upphävts eller inte.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av den 25 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 193, 1.7.2014, s. 1).

2

(3)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (COM(2018) 392 final).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av den 27 juni 2014 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn (EUT L 190, 28.6.2014, s. 45).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av den 16 december 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

6

(7)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (COM(2018) 390 final).

7

---

BESLUT

| 9.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 414/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 414/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/2009

av den 22 juni 2020

om fastställande av BAT-slutsatser för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp

(delgivet med nr C(2020) 4050)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (1), särskilt artikel 13.5, och

av följande skäl:

| (1) | Slutsatserna om bästa tillgängliga teknik (nedan kallade BAT-slutsatser) används som referens vid fastställande av tillståndsvillkoren för anläggningar som omfattas av kapitel II i direktiv 2010/75/EU, och de behöriga myndigheterna bör fastställa utsläppsgränsvärden som säkerställer att utsläppen under normala driftsförhållanden inte överstiger de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna. |
| --- | --- |

(1)

Slutsatserna om bästa tillgängliga teknik (nedan kallade BAT-slutsatser) används som referens vid fastställande av tillståndsvillkoren för anläggningar som omfattas av kapitel II i direktiv 2010/75/EU, och de behöriga myndigheterna bör fastställa utsläppsgränsvärden som säkerställer att utsläppen under normala driftsförhållanden inte överstiger de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna.

| (2) | Det forum bestående av företrädare för medlemsstaterna, de berörda industrierna och icke-statliga miljöskyddsorganisationer som inrättats genom kommissionens beslut av den 16 maj 2011 (2) lämnade den 18 november 2019 sitt yttrande till kommissionen om det föreslagna innehållet i BAT-referensdokumentet för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier. Yttrandet är allmänt tillgängligt. |
| --- | --- |

(2)

Det forum bestående av företrädare för medlemsstaterna, de berörda industrierna och icke-statliga miljöskyddsorganisationer som inrättats genom kommissionens beslut av den 16 maj 2011 (2) lämnade den 18 november 2019 sitt yttrande till kommissionen om det föreslagna innehållet i BAT-referensdokumentet för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier. Yttrandet är allmänt tillgängligt.

| (3) | De BAT-slutsatser som återfinns i bilagan till detta beslut är de viktigaste delarna av det BAT-referensdokumentet. |
| --- | --- |

(3)

De BAT-slutsatser som återfinns i bilagan till detta beslut är de viktigaste delarna av det BAT-referensdokumentet.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 75.1 i direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 75.1 i direktiv 2010/75/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas de BAT-slutsatser för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier, som anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 22 juni 2020.

På kommissionens vägnar

Virginius SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 16 maj 2011 om inrättande av ett forum för informationsutbytet enligt artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp (EUT C 146, 17.5.2011, s. 3).

2

---

BILAGA

BAT-slutsatser för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa BAT-slutsatser avser följande verksamheter som specificeras i bilaga I till direktiv 2010/75/EU:

| 6.7: | Ytbehandling av material, föremål eller produkter med användning av organiska lösningsmedel, i synnerhet för appretering, tryckning, bestrykning, avfettning, vattenskyddsimpregnering, limning, målning, rengöring eller impregnering med en förbrukning av organiskt lösningsmedel som överstiger 150 kg per timme eller mer än 200 ton/år. |
| --- | --- |

6.7:

Ytbehandling av material, föremål eller produkter med användning av organiska lösningsmedel, i synnerhet för appretering, tryckning, bestrykning, avfettning, vattenskyddsimpregnering, limning, målning, rengöring eller impregnering med en förbrukning av organiskt lösningsmedel som överstiger 150 kg per timme eller mer än 200 ton/år.

| 6.10: | Behandling av trä och träprodukter med kemikalier där produktionskapaciteten överstiger 75 m3 per dygn av annat slag än behandling uteslutande mot blånadssvampar. |
| --- | --- |

6.10:

Behandling av trä och träprodukter med kemikalier där produktionskapaciteten överstiger 75 m3 per dygn av annat slag än behandling uteslutande mot blånadssvampar.

| 6.11: | Oberoende utförd rening av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG, förutsatt att den huvudsakliga föroreningsbelastningen härrör från de verksamheter som specificeras i punkt 6.7 eller punkt 6.10 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

6.11:

Oberoende utförd rening av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG, förutsatt att den huvudsakliga föroreningsbelastningen härrör från de verksamheter som specificeras i punkt 6.7 eller punkt 6.10 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU.

Dessa BAT-slutsatser omfattar även gemensam rening av avloppsvatten från olika källor förutsatt att den huvudsakliga föroreningsbelastningen härrör från de verksamheter som specificeras i punkt 6.7 eller punkt 6.10 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU och att avloppsvattenreningen inte omfattas av rådets direktiv 91/271/EEG (1).

Dessa BAT-slutsatser omfattar inte följande:

För ytbehandling av material, föremål eller produkter med användning av organiska lösningsmedel:

| — | Vattenskyddsimpregnering av textilier på annat sätt än med användning av en lösningsmedelsbaserad kontinuerlig film. Detta kan omfattas av BAT-slutsatserna för textilindustrin (TXT). |
| --- | --- |

—

Vattenskyddsimpregnering av textilier på annat sätt än med användning av en lösningsmedelsbaserad kontinuerlig film. Detta kan omfattas av BAT-slutsatserna för textilindustrin (TXT).

| — | Tryckning, limning och impregnering av textilier. Detta kan omfattas av BAT-slutsatserna för textilindustrin (TXT). |
| --- | --- |

—

Tryckning, limning och impregnering av textilier. Detta kan omfattas av BAT-slutsatserna för textilindustrin (TXT).

| — | Laminering av träbaserade paneler. |
| --- | --- |

—

Laminering av träbaserade paneler.

| — | Omvandling av gummi. |
| --- | --- |

—

Omvandling av gummi.

| — | Tillverkning av beläggningsblandningar, lacker, färger, tryckfärger, halvledare, lim eller farmaceutiska produkter. |
| --- | --- |

—

Tillverkning av beläggningsblandningar, lacker, färger, tryckfärger, halvledare, lim eller farmaceutiska produkter.

| — | Förbränningsanläggningar inom anläggningens område såvida inte de varma gaser som genereras används via direktkontakt för uppvärmning, torkning eller annan behandling av föremål eller material. Dessa kan omfattas av BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar (LCP) eller av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2193 (2). |
| --- | --- |

—

Förbränningsanläggningar inom anläggningens område såvida inte de varma gaser som genereras används via direktkontakt för uppvärmning, torkning eller annan behandling av föremål eller material. Dessa kan omfattas av BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar (LCP) eller av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2193 (2).

För behandling av trä och träprodukter med kemikalier:

| — | Kemisk modifiering och hydrofobering (till exempel med användning av hartser) av trä och träprodukter, |
| --- | --- |

—

Kemisk modifiering och hydrofobering (till exempel med användning av hartser) av trä och träprodukter,

| — | Behandling av trä och träprodukter mot blånadssvampar. |
| --- | --- |

—

Behandling av trä och träprodukter mot blånadssvampar.

| — | Behandling av trä och träprodukter med ammoniak. |
| --- | --- |

—

Behandling av trä och träprodukter med ammoniak.

| — | Förbränningsanläggningar inom anläggningens område. Dessa kan omfattas av BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar (LCP) eller av direktiv (EU) 2015/2193. |
| --- | --- |

—

Förbränningsanläggningar inom anläggningens område. Dessa kan omfattas av BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar (LCP) eller av direktiv (EU) 2015/2193.

Andra BAT-slutsatser och referensdokument som kan vara av betydelse för de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser är följande:

| — | Ekonomi och tvärmediaeffekter (ECM). |
| --- | --- |

—

Ekonomi och tvärmediaeffekter (ECM).

| — | Utsläpp från lagring (EFS). |
| --- | --- |

—

Utsläpp från lagring (EFS).

| — | Energieffektivitet (ENE). |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet (ENE).

| — | Avfallsbehandling (WT). |
| --- | --- |

—

Avfallsbehandling (WT).

| — | Stora förbränningsanläggningar (LCP). |
| --- | --- |

—

Stora förbränningsanläggningar (LCP).

| — | Ytbehandling av metaller och plaster (STM). |
| --- | --- |

—

Ytbehandling av metaller och plaster (STM).

| — | Övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar (ROM). |
| --- | --- |

—

Övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar (ROM).

DEFINITIONER

I dessa BAT-slutsatser gäller följande definitioner:

| Allmänna termer |
| --- |
| Använd term | Definition |
| Baslack | Lack som, när den appliceras på ett underlag, avgör färgen och effekten (till exempel en metallic- eller pärlemoreffekt). |
| Satsvisa utsläpp | Utsläpp av en bestämd, åtskild vattenvolym. |
| Klarlack | Beläggningsmaterial som, när det appliceras på ett underlag, bildar ett hårt transparent skikt med skyddande, dekorativa eller specifika tekniska egenskaper. |
| Kombinationslinje | Kombination av varmförzinkning och bandlackering i samma processlinje. |
| Kontinuerlig mätning | Mätning med hjälp av ett automatiserat mätsystem som är permanent installerat på anläggningen för kontinuerlig utsläppsövervakning, enligt EN 14181. |
| Direkt utsläpp | Utsläpp till en vattenrecipient utan ytterligare avloppsvattenrening nedströms. |
| Utsläppsfaktorer | Koefficienter som kan multipliceras med kända data, till exempel anläggnings-/processdata eller genomströmningsdata, för att uppskatta utsläpp. |
| Befintlig delanläggning | En delanläggning som inte är en ny delanläggning. |
| Flyktiga utsläpp | Flyktiga utsläpp enligt definitionen i artikel 57.3 i direktiv 2010/75/EU. |
| Kreosot av grad B eller C | Typer av kreosot för vilka specifikationer finns i EN 13991. |
| Indirekt utsläpp | Utsläpp som inte är ett direkt utsläpp. |
| Omfattande uppgradering av delanläggning | En större förändring av en delanläggnings utformning eller teknik, som innebär omfattande modifieringar eller utbyte av process- och/eller reningstekniker och tillhörande utrustning. |
| Ny delanläggning | En delanläggning inom anläggningens område som erhållit drifttillstånd efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser eller en delanläggning som helt ersätter en tidigare delanläggning efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser. |
| Rågas | Utsugen gas från en process, utrustning eller ett område som antingen skickas vidare till rening eller släpps ut direkt i luften via en skorsten. |
| Organisk förening | Organisk förening enligt definitionen i artikel 3.44 i direktiv 2010/75/EU. |
| Organiskt lösningsmedel | Organiskt lösningsmedel enligt definitionen i artikel 3.46 i direktiv 2010/75/EU. |
| Delanläggning | Alla delar av en anläggning som utför en verksamhet som förtecknas i punkt 6.7 eller punkt 6.10 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU liksom eventuella andra direkt associerade verksamheter som har en påverkan på förbrukningen och/eller utsläppen.
  Delanläggningar kan vara nya delanläggningar eller befintliga delanläggningar. |
| Grundfärg | Färg som har tagits fram för användning som ett lager på en förberedd yta för att ge god vidhäftningsförmåga, skydd av eventuella underliggande lager och ifyllnad av ytojämnheter. |
| Sektor | Varje ytbehandlingsverksamhet som ingår i de verksamheter som förtecknas i punkt 6.7 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU och som avses i avsnitt 1 i dessa BAT-slutsatser. |
| Känsligt område | Område som kräver särskilt skydd, exempelvis följande:






  — | Bostadsområden. |

Allmänna termer

Använd term

Definition

Baslack

Lack som, när den appliceras på ett underlag, avgör färgen och effekten (till exempel en metallic- eller pärlemoreffekt).

Satsvisa utsläpp

Utsläpp av en bestämd, åtskild vattenvolym.

Klarlack

Beläggningsmaterial som, när det appliceras på ett underlag, bildar ett hårt transparent skikt med skyddande, dekorativa eller specifika tekniska egenskaper.

Kombinationslinje

Kombination av varmförzinkning och bandlackering i samma processlinje.

Kontinuerlig mätning

Mätning med hjälp av ett automatiserat mätsystem som är permanent installerat på anläggningen för kontinuerlig utsläppsövervakning, enligt EN 14181.

Direkt utsläpp

Utsläpp till en vattenrecipient utan ytterligare avloppsvattenrening nedströms.

Utsläppsfaktorer

Koefficienter som kan multipliceras med kända data, till exempel anläggnings-/processdata eller genomströmningsdata, för att uppskatta utsläpp.

Befintlig delanläggning

En delanläggning som inte är en ny delanläggning.

Flyktiga utsläpp

Flyktiga utsläpp enligt definitionen i artikel 57.3 i direktiv 2010/75/EU.

Kreosot av grad B eller C

Typer av kreosot för vilka specifikationer finns i EN 13991.

Indirekt utsläpp

Utsläpp som inte är ett direkt utsläpp.

Omfattande uppgradering av delanläggning

En större förändring av en delanläggnings utformning eller teknik, som innebär omfattande modifieringar eller utbyte av process- och/eller reningstekniker och tillhörande utrustning.

Ny delanläggning

En delanläggning inom anläggningens område som erhållit drifttillstånd efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser eller en delanläggning som helt ersätter en tidigare delanläggning efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser.

Rågas

Utsugen gas från en process, utrustning eller ett område som antingen skickas vidare till rening eller släpps ut direkt i luften via en skorsten.

Organisk förening

Organisk förening enligt definitionen i artikel 3.44 i direktiv 2010/75/EU.

Organiskt lösningsmedel

Organiskt lösningsmedel enligt definitionen i artikel 3.46 i direktiv 2010/75/EU.

Delanläggning

Alla delar av en anläggning som utför en verksamhet som förtecknas i punkt 6.7 eller punkt 6.10 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU liksom eventuella andra direkt associerade verksamheter som har en påverkan på förbrukningen och/eller utsläppen.

Delanläggningar kan vara nya delanläggningar eller befintliga delanläggningar.

Grundfärg

Färg som har tagits fram för användning som ett lager på en förberedd yta för att ge god vidhäftningsförmåga, skydd av eventuella underliggande lager och ifyllnad av ytojämnheter.

Sektor

Varje ytbehandlingsverksamhet som ingår i de verksamheter som förtecknas i punkt 6.7 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU och som avses i avsnitt 1 i dessa BAT-slutsatser.

Känsligt område

Område som kräver särskilt skydd, exempelvis följande:

—

Bostadsområden.

| — | Områden där mänsklig verksamhet äger rum (till exempel närbelägna arbetsplatser, skolor, förskolor, rekreationsområden, sjukhus eller sjukhem). |
| --- | --- |

—

Områden där mänsklig verksamhet äger rum (till exempel närbelägna arbetsplatser, skolor, förskolor, rekreationsområden, sjukhus eller sjukhem).

Tillförd massa fasta ämnen

Den totala massan av fasta ämnen som används enligt definitionen i punkt 3 a led i i del 5 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU.

Lösningsmedel

Med lösningsmedel avses organiskt lösningsmedel.

Tillfört lösningsmedel

Den totala kvantiteten organiska lösningsmedel som används enligt definitionen i punkt 3 b i del 7 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU.

Lösningsmedelsbaserad

Typ av färg, tryckfärg eller annat beläggningsmaterial som använder lösningsmedel som bärare. För behandling av trä och träprodukter avses typen av impregneringskemikalier.

Lösningsmedelsbaserad blandning

Lösningsmedelsbaserad beläggning där ett av lagren i beläggningen är vattenbaserat.

Massbalans för lösningsmedel

En bestämning av massbalansen görs minst en gång om året enligt del 7 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU.

Ytavrinningsvatten

Vatten från nederbörd som rinner över mark eller ogenomträngliga ytor, som belagda vägar och förvaringsytor, tak etc., och inte sugs upp av marken.

Totala utsläpp

Summan av flyktiga utsläpp och utsläpp i avgaser, enligt definitionen i artikel 57.4 i direktiv 2010/75/EU.

Impregneringskemikalier

Kemikalier som används för behandling av trä och träprodukter, som biocider, kemikalier använda för vattenskyddsimpregnering (till exempel oljor och emulsioner) och flamskyddsmedel. Häri innefattas även bärare av aktiva ämnen (till exempel vatten eller lösningsmedel).

Giltiga tim- eller halvtimmesmedelvärden

Ett tim- eller halvtimmesmedelvärde anses vara giltigt om det automatiska mätsystemet fungerar normalt och inte genomgår underhåll.

Avgaser

Avgaser enligt definitionen i artikel 57.2 i direktiv 2010/75/EU.

Vattenbaserad

Typ av färg, tryckfärg eller annat beläggningsmaterial där vatten har ersatt hela eller delar av lösningsmedelsinnehållet. För behandling av trä och träprodukter avses typen av impregneringskemikalier.

Behandling av trä

Verksamheter vars syfte är att skydda trä och träprodukter mot de skadliga effekterna av svampar, bakterier, insekter, vatten, väder eller brand, att skapa ett långvarigt bevarande av den strukturella integriteten och att förbättra motståndskraften hos trä och träprodukter.

| Föroreningar och parametrar |
| --- |
| Använd term | Definition |
| AOX | Adsorberbara organiskt bundna halogener, uttryckt som Cl, vilket innefattar adsorberbart organiskt bundet klor och adsorberbar organiskt bunden brom och jod. |
| CO | Kolmonoxid. |
| COD | Kemisk syreförbrukning. Den mängd syre som krävs för fullständig kemisk oxidation av det organiska materialet till koldioxid med användning av dikromat. COD är en indikator för masskoncentrationen av organiska föreningar. |
| Krom | Krom, uttryckt som Cr, vilket innefattar alla oorganiska och organiska kromföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |
| DMF | N,N-dimetylformamid. |
| Stoft | Den totala mängden partiklar (i luft). |
| F- | Fluorid. |
| Sexvärt krom | Sexvärt krom, uttryckt som Cr(VI), vilket innefattar alla kromföreningar där kromet befinner sig i oxidationstillståndet +6 (löst eller bundet till partiklar). |
| HOI | Oljeindex. Summan av de föreningar som är extraherbara med ett kolvätelösningsmedel (inklusive långkedjiga eller förgrenade alifatiska, alicykliska, aromatiska eller alkylsubstituerade aromatiska kolväten). |
| IPA | Isopropylalkohol: propan-2-ol (även kallat isopropanol). |
| Nickel | Nickel, uttryckt som Ni, vilket innefattar alla oorganiska och organiska nickelföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |
| NOX | Summan av kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2), uttryckt som NO2. |
| PAH | Polycykliska aromatiska kolväten. |
| TOC | Totalt organiskt kol, uttryckt som C (i vatten). |
| TVOC | Totalt flyktigt organiskt kol, uttryckt som C (i luft). |
| TSS | Totalt suspenderat material. Masskoncentrationen av allt suspenderat fast material (i vatten), uppmätt genom filtrering via glasfiberfilter och gravimetri. |
| VOC | Flyktig organisk förening enligt definitionen i artikel 3.45 i direktiv 2010/75/EU. |
| Zink | Zink, uttryckt som Zn, vilket innefattar alla oorganiska och organiska zinkföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |

Föroreningar och parametrar

Använd term

Definition

AOX

Adsorberbara organiskt bundna halogener, uttryckt som Cl, vilket innefattar adsorberbart organiskt bundet klor och adsorberbar organiskt bunden brom och jod.

CO

Kolmonoxid.

COD

Kemisk syreförbrukning. Den mängd syre som krävs för fullständig kemisk oxidation av det organiska materialet till koldioxid med användning av dikromat. COD är en indikator för masskoncentrationen av organiska föreningar.

Krom

Krom, uttryckt som Cr, vilket innefattar alla oorganiska och organiska kromföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

DMF

N,N-dimetylformamid.

Stoft

Den totala mängden partiklar (i luft).

F-

Fluorid.

Sexvärt krom

Sexvärt krom, uttryckt som Cr(VI), vilket innefattar alla kromföreningar där kromet befinner sig i oxidationstillståndet +6 (löst eller bundet till partiklar).

HOI

Oljeindex. Summan av de föreningar som är extraherbara med ett kolvätelösningsmedel (inklusive långkedjiga eller förgrenade alifatiska, alicykliska, aromatiska eller alkylsubstituerade aromatiska kolväten).

IPA

Isopropylalkohol: propan-2-ol (även kallat isopropanol).

Nickel

Nickel, uttryckt som Ni, vilket innefattar alla oorganiska och organiska nickelföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

NOX

Summan av kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2), uttryckt som NO2.

PAH

Polycykliska aromatiska kolväten.

TOC

Totalt organiskt kol, uttryckt som C (i vatten).

TVOC

Totalt flyktigt organiskt kol, uttryckt som C (i luft).

TSS

Totalt suspenderat material. Masskoncentrationen av allt suspenderat fast material (i vatten), uppmätt genom filtrering via glasfiberfilter och gravimetri.

VOC

Flyktig organisk förening enligt definitionen i artikel 3.45 i direktiv 2010/75/EU.

Zink

Zink, uttryckt som Zn, vilket innefattar alla oorganiska och organiska zinkföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

FÖRKORTNINGAR

I dessa BAT-slutsatser används följande förkortningar:

| Förkortning | Definition |
| --- | --- |
| BPR | Förordningen om biocidprodukter (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter EUT L 167, 27.06.2012, s. 1). |
| DWI | Djupdragen burk (Drawn and Wall Ironed) (en typ av burk inom metallförpackningsindustrin). |
| EMS | Miljöledningssystem. |
| IED | Direktivet om industriutsläpp (2010/75/EU). |
| IR | Infrarött. |
| LEL | Undre explosionsgräns – den lägsta koncentration (i procent) av en gas eller ånga i luft som kan ge upphov till uppflammande eld i närvaro av en antändningskälla. Koncentrationer som är lägre än LEL är ”för magra” för att brinna. Kallas även för undre brännbar gräns (LFL). |
| OTNOC | Andra förhållanden än normala driftsförhållanden. |
| STS | Ytbehandling med organiska lösningsmedel. |
| UV | Ultraviolett. |
| WPC | Behandling av trä och träprodukter med kemikalier. |

Förkortning

Definition

BPR

Förordningen om biocidprodukter (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter EUT L 167, 27.06.2012, s. 1).

DWI

Djupdragen burk (Drawn and Wall Ironed) (en typ av burk inom metallförpackningsindustrin).

EMS

Miljöledningssystem.

IED

Direktivet om industriutsläpp (2010/75/EU).

IR

Infrarött.

LEL

Undre explosionsgräns – den lägsta koncentration (i procent) av en gas eller ånga i luft som kan ge upphov till uppflammande eld i närvaro av en antändningskälla. Koncentrationer som är lägre än LEL är ”för magra” för att brinna. Kallas även för undre brännbar gräns (LFL).

OTNOC

Andra förhållanden än normala driftsförhållanden.

STS

Ytbehandling med organiska lösningsmedel.

UV

Ultraviolett.

WPC

Behandling av trä och träprodukter med kemikalier.

ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN

Bästa tillgängliga teknik

Det finns inget krav att använda de tekniker som anges och beskrivs i dessa BAT-slutsatser och de ska inte heller betraktas som fullständiga och heltäckande. Andra tekniker kan användas om de ger ett miljöskydd som är åtminstone likvärdigt.

Om inget annat anges är dessa BAT-slutsatser allmänt tillämpliga.

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL)

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala och flyktiga VOC-utsläpp

För totala VOC-utsläpp anges utsläppsnivåerna som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) i dessa BAT-slutsatser

| — | som ett specifikt utsläpp beräknat som årsmedelvärde genom att de totala VOC-utsläppen (beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel) divideras med en sektorsberoende parameter för produktionstillförsel (eller genomströmning), eller |
| --- | --- |

—

som ett specifikt utsläpp beräknat som årsmedelvärde genom att de totala VOC-utsläppen (beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel) divideras med en sektorsberoende parameter för produktionstillförsel (eller genomströmning), eller

| — | som en procentandel av den tillförda mängden lösningsmedel, beräknat som årsmedelvärde enligt punkt 3 b led i i del 7 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

—

som en procentandel av den tillförda mängden lösningsmedel, beräknat som årsmedelvärde enligt punkt 3 b led i i del 7 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU.

För flyktiga VOC-utsläpp anges utsläppsnivåerna som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) i dessa BAT-slutsatser som en procentandel av den tillförda mängden lösningsmedel, beräknat som årsmedelvärde enligt punkt 3 b led i i del 7 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU.

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) och indikativa utsläppsnivåer för utsläpp i avgaser

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) och indikativa utsläppsnivåer för utsläpp i avgaser som anges i dessa BAT-slutsatser avser koncentrationsvärden, uttryckta som massa utsläppt ämne per volym avgas under följande standardförhållanden: torr gas vid en temperatur på 273,15 K och ett tryck på 101,3 kPa, utan korrigering för syrehalt och uttryckt i enheten mg/Nm3.

Följande definitioner gäller för medelvärdesperioder avseende utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) och indikativa utsläppsnivåer för utsläpp i avgaser.

| Typ av mätning | Medelvärdesperiod | Definition |
| --- | --- | --- |
| Kontinuerlig | Dygnsmedelvärde | Medelvärde under ett dygn baserat på giltiga tim- eller halvtimmesmedelvärden. |
| Periodisk | Medelvärde under provtagningsperioden | Medelvärde för tre på varandra följande mätningar på minst 30 minuter vardera  (3). |

Typ av mätning

Medelvärdesperiod

Definition

Kontinuerlig

Dygnsmedelvärde

Medelvärde under ett dygn baserat på giltiga tim- eller halvtimmesmedelvärden.

Periodisk

Medelvärde under provtagningsperioden

Medelvärde för tre på varandra följande mätningar på minst 30 minuter vardera  (3).

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för utsläpp till vatten

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för utsläpp till vatten som anges i dessa BAT-slutsatser avser koncentrationsvärden (massa utsläppt ämne per volym vatten), uttryckta i mg/l.

Medelvärdesperioderna för utsläppsnivåerna som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) avser ettdera av följande två alternativ:

| — | Vid kontinuerliga utsläpp, dygnsmedelvärden, det vill säga 24-timmars flödesproportionella samlingsprov. |
| --- | --- |

—

Vid kontinuerliga utsläpp, dygnsmedelvärden, det vill säga 24-timmars flödesproportionella samlingsprov.

| — | Vid satsvisa utsläpp, genomsnittliga värden under utsläppstiden som mäts i form av flödesproportionella samlingsprov. |
| --- | --- |

—

Vid satsvisa utsläpp, genomsnittliga värden under utsläppstiden som mäts i form av flödesproportionella samlingsprov.

Tidsproportionella samlingsprov kan användas om det kan visas att flödesstabiliteten är tillräckligt hög. Alternativt kan stickprov tas, förutsatt att avloppsvattnet är tillräckligt blandat och homogent. Stickprov tas om provet är instabilt i fråga om den parameter som mäts. Alla utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för utsläpp till vatten gäller vid den punkt där utsläppen lämnar delanläggningen.

Övriga miljöprestandanivåer

Specifika energiförbrukningsnivåer (energieffektivitetsnivåer) som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEPL)

Miljöprestandanivåerna gällande specifik energiförbrukning avser årsmedelvärden som beräknas med hjälp av följande formel:

Image 1

där

| energiförbrukning | : | den totala mängden värme (genererad genom primära energikällor) och elektricitet som förbrukas av delanläggningen, enligt definitionen i energieffektivitetsplanen (se BAT 19 a), uttryckt i MWh/år, |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | den totala mängden produkter som bearbetas av delanläggningen eller delanläggningens produktion, uttryckt i lämplig enhet beroende på sektorn (till exempel kg/år, m2/år eller lackerade fordon/år). |

energiförbrukning

:

den totala mängden värme (genererad genom primära energikällor) och elektricitet som förbrukas av delanläggningen, enligt definitionen i energieffektivitetsplanen (se BAT 19 a), uttryckt i MWh/år,

aktivitetsgrad

:

den totala mängden produkter som bearbetas av delanläggningen eller delanläggningens produktion, uttryckt i lämplig enhet beroende på sektorn (till exempel kg/år, m2/år eller lackerade fordon/år).

Specifika vattenförbrukningsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEPL)

Miljöprestandanivåerna gällande specifik vattenförbrukning avser årsmedelvärden som beräknas med hjälp av följande formel:

Image 2

där

| vattenförbrukning | : | den totala mängden vatten som förbrukas av de verksamheter som utförs inom delanläggningen, undantaget återvunnet och återanvänt vatten, kylvatten som används i kylsystem med genomströmning (”once-through”) och vatten för hushållsliknande bruk, uttryckt i l/år eller m3/år, |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | den totala mängden produkter som bearbetas av delanläggningen eller delanläggningens produktion, uttryckt i lämplig enhet beroende på sektorn (till exempel m2 bandlackering/år, lackerade fordon/år eller tusental burkar/år). |

vattenförbrukning

:

den totala mängden vatten som förbrukas av de verksamheter som utförs inom delanläggningen, undantaget återvunnet och återanvänt vatten, kylvatten som används i kylsystem med genomströmning (”once-through”) och vatten för hushållsliknande bruk, uttryckt i l/år eller m3/år,

aktivitetsgrad

:

den totala mängden produkter som bearbetas av delanläggningen eller delanläggningens produktion, uttryckt i lämplig enhet beroende på sektorn (till exempel m2 bandlackering/år, lackerade fordon/år eller tusental burkar/år).

Indikativa nivåer för den specifika avfallskvantitet som lämnar anläggningen

De indikativa nivåerna för den specifika avfallskvantitet som lämnar anläggningen avser årsmedelvärden som beräknas med hjälp av följande formel:

Image 3

där

| avfallskvantitet som lämnar anläggningen | : | den totala mängden avfall som lämnar anläggningen, uttryckt i kg/år, |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | den totala mängden produkter som bearbetas av delanläggningen eller delanläggningens produktion, uttryckt i lackerade fordon/år. |

avfallskvantitet som lämnar anläggningen

:

den totala mängden avfall som lämnar anläggningen, uttryckt i kg/år,

aktivitetsgrad

:

den totala mängden produkter som bearbetas av delanläggningen eller delanläggningens produktion, uttryckt i lackerade fordon/år.

1.   BAT-SLUTSATSER FÖR YTBEHANDLING MED ORGANISKA LÖSNINGSMEDEL

1.1   Allmänna BAT-slutsatser

1.1.1   Miljöledningssystem

BAT 1.   Bästa tillgängliga teknik för att förbättra den övergripande miljöprestandan är att utarbeta och genomföra ett miljöledningssystem (EMS) som omfattar samtliga av följande delar:

| i. | Engagemang, ledarskap och ansvarighet från ledningens sida, inklusive den högsta ledningen, för genomförandet av ett effektivt miljöledningssystem. |
| --- | --- |

i.

Engagemang, ledarskap och ansvarighet från ledningens sida, inklusive den högsta ledningen, för genomförandet av ett effektivt miljöledningssystem.

| ii. | En analys som inbegriper fastställande av organisationens sammanhang, identifiering av berörda parters behov och förväntningar, identifiering av egenskaper hos anläggningen som är kopplade till möjliga risker för miljön (eller människors hälsa), samt identifiering av tillämpliga rättsliga krav i fråga om miljön. |
| --- | --- |

ii.

En analys som inbegriper fastställande av organisationens sammanhang, identifiering av berörda parters behov och förväntningar, identifiering av egenskaper hos anläggningen som är kopplade till möjliga risker för miljön (eller människors hälsa), samt identifiering av tillämpliga rättsliga krav i fråga om miljön.

| iii. | Framtagning av en miljöpolicy som innefattar fortlöpande förbättring av anläggningens miljöprestanda. |
| --- | --- |

iii.

Framtagning av en miljöpolicy som innefattar fortlöpande förbättring av anläggningens miljöprestanda.

| iv. | Fastställande av mål och resultatindikatorer gällande betydande miljöaspekter, vilket innefattar ett säkerställande av att tillämpliga rättsliga krav efterlevs. |
| --- | --- |

iv.

Fastställande av mål och resultatindikatorer gällande betydande miljöaspekter, vilket innefattar ett säkerställande av att tillämpliga rättsliga krav efterlevs.

| v. | Planering och genomförande av nödvändiga förfaranden och åtgärder (inklusive korrigerande och förebyggande åtgärder när detta behövs) för att uppnå miljömålen och undvika miljörisker. |
| --- | --- |

v.

Planering och genomförande av nödvändiga förfaranden och åtgärder (inklusive korrigerande och förebyggande åtgärder när detta behövs) för att uppnå miljömålen och undvika miljörisker.

| vi. | Fastställande av strukturer, roller och ansvarsområden i fråga om miljöaspekter och miljömål och tillhandahållande av de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs. |
| --- | --- |

vi.

Fastställande av strukturer, roller och ansvarsområden i fråga om miljöaspekter och miljömål och tillhandahållande av de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs.

| vii. | Säkerställande av att personal vars arbete kan påverka anläggningens miljöprestanda har nödvändig kompetens och medvetenhet (till exempel genom tillhandahållande av information och utbildning). |
| --- | --- |

vii.

Säkerställande av att personal vars arbete kan påverka anläggningens miljöprestanda har nödvändig kompetens och medvetenhet (till exempel genom tillhandahållande av information och utbildning).

| viii. | Intern och extern kommunikation. |
| --- | --- |

viii.

Intern och extern kommunikation.

| ix. | Främjande av medarbetarnas delaktighet i goda miljöledningsrutiner. |
| --- | --- |

ix.

Främjande av medarbetarnas delaktighet i goda miljöledningsrutiner.

| x. | Framtagning och upprätthållande av en miljöledningshandledning och skriftliga rutiner för att styra och kontrollera verksamheter med en betydande miljöpåverkan, liksom av relevant dokumentation. |
| --- | --- |

x.

Framtagning och upprätthållande av en miljöledningshandledning och skriftliga rutiner för att styra och kontrollera verksamheter med en betydande miljöpåverkan, liksom av relevant dokumentation.

| xi. | Effektiv operativ planering och processtyrning. |
| --- | --- |

xi.

Effektiv operativ planering och processtyrning.

| xii. | Genomförande av lämpliga underhållsprogram. |
| --- | --- |

xii.

Genomförande av lämpliga underhållsprogram.

| xiii. | Beredskap och rutiner för nödsituationer, vilket innefattar förebyggande och/eller begränsning av de negativa (miljömässiga) följderna av nödsituationer. |
| --- | --- |

xiii.

Beredskap och rutiner för nödsituationer, vilket innefattar förebyggande och/eller begränsning av de negativa (miljömässiga) följderna av nödsituationer.

| xiv. | När en (ny) anläggning eller en del därav konstrueras (eller konstrueras om), beaktande av dess miljöpåverkan under hela livslängden, vilket innefattar byggande, underhåll, drift och avveckling. |
| --- | --- |

xiv.

När en (ny) anläggning eller en del därav konstrueras (eller konstrueras om), beaktande av dess miljöpåverkan under hela livslängden, vilket innefattar byggande, underhåll, drift och avveckling.

| xv. | Införande av ett program för övervakning och mätning; information kan vid behov hittas i referensrapporten om övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar. |
| --- | --- |

xv.

Införande av ett program för övervakning och mätning; information kan vid behov hittas i referensrapporten om övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar.

| xvi. | Regelbunden jämförelse med andra verksamheter inom samma bransch. |
| --- | --- |

xvi.

Regelbunden jämförelse med andra verksamheter inom samma bransch.

| xvii. | Periodiskt återkommande oberoende (i den mån det är möjligt) intern revision och periodiskt återkommande oberoende extern revision för att bedöma miljöprestandan och fastställa huruvida miljöledningssystemet fungerar som planerat och har genomförts och upprätthållits på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

xvii.

Periodiskt återkommande oberoende (i den mån det är möjligt) intern revision och periodiskt återkommande oberoende extern revision för att bedöma miljöprestandan och fastställa huruvida miljöledningssystemet fungerar som planerat och har genomförts och upprätthållits på ett korrekt sätt.

| xviii. | Utvärdering av orsaker till avvikelser, genomförande av korrigerande åtgärder vid avvikelser, granskning av korrigerande åtgärders effektivitet och fastställande av om liknande avvikelser finns eller skulle kunna uppkomma. |
| --- | --- |

xviii.

Utvärdering av orsaker till avvikelser, genomförande av korrigerande åtgärder vid avvikelser, granskning av korrigerande åtgärders effektivitet och fastställande av om liknande avvikelser finns eller skulle kunna uppkomma.

| xix. | Periodiskt återkommande översyn, från den högsta ledningens sida, av miljöledningssystemet och dess fortsatta lämplighet, tillräcklighet och effektivitet. |
| --- | --- |

xix.

Periodiskt återkommande översyn, från den högsta ledningens sida, av miljöledningssystemet och dess fortsatta lämplighet, tillräcklighet och effektivitet.

| xx. | Bevakning och beaktande av utvecklingen av renare tekniker. |
| --- | --- |

xx.

Bevakning och beaktande av utvecklingen av renare tekniker.

Specifikt för ytbehandling med organiska lösningsmedel är bästa tillgängliga teknik även att innefatta följande delar i miljöledningssystemet:

| i. | Samverkan med kvalitetskontrolls- och kvalitetssäkringsfunktioner, samt beaktande av hälso- och säkerhetsaspekter. |
| --- | --- |

i.

Samverkan med kvalitetskontrolls- och kvalitetssäkringsfunktioner, samt beaktande av hälso- och säkerhetsaspekter.

| ii. | Planering för att minska anläggningens miljöavtryck. Detta innefattar i synnerhet följande:






  a) | Bedömning av delanläggningens övergripande miljöprestanda (se BAT 2). |
| --- | --- | --- |

ii.

Planering för att minska anläggningens miljöavtryck. Detta innefattar i synnerhet följande:

a)

Bedömning av delanläggningens övergripande miljöprestanda (se BAT 2).

| b) | Beaktande av tvärmediafrågor, i synnerhet att upprätthålla en lämplig balans mellan minskade utsläpp av lösningsmedel och förbrukningen av energi (se BAT 19), vatten (se BAT 20) och råvaror (se BAT 6). |
| --- | --- |

b)

Beaktande av tvärmediafrågor, i synnerhet att upprätthålla en lämplig balans mellan minskade utsläpp av lösningsmedel och förbrukningen av energi (se BAT 19), vatten (se BAT 20) och råvaror (se BAT 6).

| c) | Minskning av VOC-utsläppen från reningsprocesser (se BAT 9). |
| --- | --- |

c)

Minskning av VOC-utsläppen från reningsprocesser (se BAT 9).

| iii. | Inkluderande av följande:






  a) | En plan för att förhindra och kontrollera spill och läckage (se BAT 5 a). |
| --- | --- | --- |

iii.

Inkluderande av följande:

a)

En plan för att förhindra och kontrollera spill och läckage (se BAT 5 a).

| b) | Ett utvärderingssystem för råvaror i syfte att använda råvaror med låg miljöpåverkan och en plan för att optimera användningen av lösningsmedel i processen (se BAT 3). |
| --- | --- |

b)

Ett utvärderingssystem för råvaror i syfte att använda råvaror med låg miljöpåverkan och en plan för att optimera användningen av lösningsmedel i processen (se BAT 3).

| c) | En massbalans för lösningsmedel (se BAT 10). |
| --- | --- |

c)

En massbalans för lösningsmedel (se BAT 10).

| d) | Ett underhållsprogram för att minska förekomsten av och miljökonsekvenserna av andra förhållanden än normala driftsförhållanden (OTNOC) (se BAT 13). |
| --- | --- |

d)

Ett underhållsprogram för att minska förekomsten av och miljökonsekvenserna av andra förhållanden än normala driftsförhållanden (OTNOC) (se BAT 13).

| e) | En energieffektivitetsplan (se BAT 19 a). |
| --- | --- |

e)

En energieffektivitetsplan (se BAT 19 a).

| f) | En vattenhanteringsplan (se BAT 20 a). |
| --- | --- |

f)

En vattenhanteringsplan (se BAT 20 a).

| g) | En avfallsplan (se BAT 22 a). |
| --- | --- |

g)

En avfallsplan (se BAT 22 a).

| h) | En lukthanteringsplan (se BAT 23). |
| --- | --- |

h)

En lukthanteringsplan (se BAT 23).

Anmärkning

Genom förordning (EG) nr 1221/2009 inrättas Europeiska unionens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas), som är ett exempel på ett miljöledningssystem som är i överensstämmelse med denna bästa tillgängliga teknik.

Tillämplighet

Miljöledningssystemets detaljnivå och grad av formalisering hänger i allmänhet samman med anläggningens typ, storlek och komplexitet och med den miljöpåverkan anläggningen kan ha.

1.1.2   Övergripande miljöprestanda

BAT 2.   Bästa tillgängliga teknik för att förbättra delanläggningens övergripande miljöprestanda, i synnerhet i fråga om VOC-utsläpp och energiförbrukning, är att göra följande:

| — | Identifiera de områden/delar/steg i processen som står för de största bidragen till VOC-utsläppen och energiförbrukningen och har den största förbättringspotentialen (se även BAT 1). |
| --- | --- |

—

Identifiera de områden/delar/steg i processen som står för de största bidragen till VOC-utsläppen och energiförbrukningen och har den största förbättringspotentialen (se även BAT 1).

| — | Identifiera och genomföra åtgärder för att minimera VOC-utsläppen och energiförbrukningen. |
| --- | --- |

—

Identifiera och genomföra åtgärder för att minimera VOC-utsläppen och energiförbrukningen.

| — | Regelbundet (åtminstone en gång om året) göra en avstämning av situationen och följa upp implementeringen av de identifierade åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Regelbundet (åtminstone en gång om året) göra en avstämning av situationen och följa upp implementeringen av de identifierade åtgärderna.

1.1.3   Val av råvaror

BAT 3.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller minska miljöpåverkan från de råvaror som används är att använda båda de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Använda råvaror med liten miljöpåverkan | Som en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) görs en systematisk utvärdering av de använda materialens negativa miljöpåverkan (i synnerhet i fråga om ämnen som är cancerogena, mutagena eller reproduktionstoxiska, samt ämnen som inger mycket stora betänkligheter) och utbyte mot andra material med ingen eller lägre påverkan på hälsa och miljö när detta är möjligt, med hänsyn tagen till kraven eller specifikationerna i fråga om produktkvalitet. | Allmänt tillämpligt.
  Utvärderingens omfattning (till exempel detaljnivå) och beskaffenhet hänger i allmänhet samman med delanläggningens typ, storlek och komplexitet och med den miljöpåverkan som delanläggningen kan ha, samt med den typ av och kvantitet råvaror som används. |
| b. | Optimering av lösningsmedelsanvändningen i processen | Optimering av lösningsmedelsanvändningen i processen genom en hanteringsplan (som en del av miljöledningssystemet, se BAT 1) som syftar till att identifiera och genomföra nödvändiga åtgärder (till exempel färggruppering eller optimerad sprejpulverisering). | Allmänt tillämpligt. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Använda råvaror med liten miljöpåverkan

Som en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) görs en systematisk utvärdering av de använda materialens negativa miljöpåverkan (i synnerhet i fråga om ämnen som är cancerogena, mutagena eller reproduktionstoxiska, samt ämnen som inger mycket stora betänkligheter) och utbyte mot andra material med ingen eller lägre påverkan på hälsa och miljö när detta är möjligt, med hänsyn tagen till kraven eller specifikationerna i fråga om produktkvalitet.

Allmänt tillämpligt.

Utvärderingens omfattning (till exempel detaljnivå) och beskaffenhet hänger i allmänhet samman med delanläggningens typ, storlek och komplexitet och med den miljöpåverkan som delanläggningen kan ha, samt med den typ av och kvantitet råvaror som används.

b.

Optimering av lösningsmedelsanvändningen i processen

Optimering av lösningsmedelsanvändningen i processen genom en hanteringsplan (som en del av miljöledningssystemet, se BAT 1) som syftar till att identifiera och genomföra nödvändiga åtgärder (till exempel färggruppering eller optimerad sprejpulverisering).

Allmänt tillämpligt.

BAT 4.   Bästa tillgängliga teknik för att minska förbrukningen av lösningsmedel, VOC-utsläppen och den övergripande miljöpåverkan sett till de råvaror som används är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Användning av lösningsmedelsbaserade färger/beläggningar/lacker/tryckfärger/lim med hög halt av fasta partiklar | Användning av färger, beläggningar, tryckfärger, lacker och lim med en liten mängd lösningsmedel och en högre halt av fasta partiklar. | Urvalet av ytbehandlingstekniker kan begränsas av verksamhetstypen, underlagets typ och form, produktkvalitetskraven och behovet att säkerställa att de använda materialen, beläggningsteknikerna, teknikerna för torkning/härdning och rågasreningssystemen fungerar väl ihop. |
| b. | Användning av vattenbaserade färger/beläggningar/tryckfärger/lacker/lim | Användning av färger, beläggningar, tryckfärger, lacker och lim där det organiska lösningsmedlet delvis har bytts ut mot vatten. |
| c. | Användning av strålningshärdande tryckfärger/beläggningar/färger/lacker/lim | Användning av färger, beläggningar, tryckfärger, lacker och lim som kan härdas genom aktivering av specifika kemiska grupper med UV- eller IR-strålning, eller snabba elektroner, utan värme och utan VOC-utsläpp. |
| d. | Användning av lösningsmedelsfria tvåkomponentlim | Användning av lösningsmedelsfria tvåkomponentlim som består av ett harts och en härdare. |
| e. | Användning av smältlim | Användning av lim bestående av en uppvärmd blandning av syntetgummin, kolvätebaserade hartser och olika tillsatser. Inga lösningsmedel används. |
| f. | Användning av pulverbeläggning | Användning av lösningsmedelsfri beläggning som appliceras som ett finfördelat pulver och härdas i värmeugnar. |
| g. | Användning av laminatfilm för rull- eller bandlackering | Användning av polymerfilmer som appliceras på ett band eller en rulle för att få fram estetiska eller funktionella egenskaper, vilket minskar antalet beläggningslager som krävs. |
| h. | Användning av ämnen som inte är VOC-ämnen eller som är VOC-ämnen med lägre flyktighet | Utbyte av mycket flyktiga VOC-ämnen mot andra ämnen som innehåller organiska föreningar som inte är VOC-ämnen eller som är VOC-ämnen med lägre flyktighet (till exempel estrar). |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Användning av lösningsmedelsbaserade färger/beläggningar/lacker/tryckfärger/lim med hög halt av fasta partiklar

Användning av färger, beläggningar, tryckfärger, lacker och lim med en liten mängd lösningsmedel och en högre halt av fasta partiklar.

Urvalet av ytbehandlingstekniker kan begränsas av verksamhetstypen, underlagets typ och form, produktkvalitetskraven och behovet att säkerställa att de använda materialen, beläggningsteknikerna, teknikerna för torkning/härdning och rågasreningssystemen fungerar väl ihop.

b.

Användning av vattenbaserade färger/beläggningar/tryckfärger/lacker/lim

Användning av färger, beläggningar, tryckfärger, lacker och lim där det organiska lösningsmedlet delvis har bytts ut mot vatten.

c.

Användning av strålningshärdande tryckfärger/beläggningar/färger/lacker/lim

Användning av färger, beläggningar, tryckfärger, lacker och lim som kan härdas genom aktivering av specifika kemiska grupper med UV- eller IR-strålning, eller snabba elektroner, utan värme och utan VOC-utsläpp.

d.

Användning av lösningsmedelsfria tvåkomponentlim

Användning av lösningsmedelsfria tvåkomponentlim som består av ett harts och en härdare.

e.

Användning av smältlim

Användning av lim bestående av en uppvärmd blandning av syntetgummin, kolvätebaserade hartser och olika tillsatser. Inga lösningsmedel används.

f.

Användning av pulverbeläggning

Användning av lösningsmedelsfri beläggning som appliceras som ett finfördelat pulver och härdas i värmeugnar.

g.

Användning av laminatfilm för rull- eller bandlackering

Användning av polymerfilmer som appliceras på ett band eller en rulle för att få fram estetiska eller funktionella egenskaper, vilket minskar antalet beläggningslager som krävs.

h.

Användning av ämnen som inte är VOC-ämnen eller som är VOC-ämnen med lägre flyktighet

Utbyte av mycket flyktiga VOC-ämnen mot andra ämnen som innehåller organiska föreningar som inte är VOC-ämnen eller som är VOC-ämnen med lägre flyktighet (till exempel estrar).

1.1.4   Lagring och hantering av råvaror

BAT 5.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller minska flyktiga VOC-utsläpp under lagring och hantering av material som innehåller lösningsmedel och/eller farliga material är att tillämpa principerna för god förvaltning genom att använda samtliga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| Hanteringsrelaterade tekniker |
| a. | Framtagning och genomförande av en plan för att förhindra och kontrollera spill och läckage | En plan för att förhindra och kontrollera spill och läckage ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar, men är inte begränsad till, följande:






  — | Incidentplaner för små och stora spill inom anläggningen. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Hanteringsrelaterade tekniker

a.

Framtagning och genomförande av en plan för att förhindra och kontrollera spill och läckage

En plan för att förhindra och kontrollera spill och läckage ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar, men är inte begränsad till, följande:

—

Incidentplaner för små och stora spill inom anläggningen.

| — | Identifiering av de berörda personernas roller och ansvarsområden. |
| --- | --- |

—

Identifiering av de berörda personernas roller och ansvarsområden.

| — | Säkerställande av att personalen är miljömedveten och utbildad i att förhindra/hantera spillincidenter. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att personalen är miljömedveten och utbildad i att förhindra/hantera spillincidenter.

| — | Identifiering av områden med risk för spill och/eller läckage av farliga material och rangordning av dessa utifrån risken. |
| --- | --- |

—

Identifiering av områden med risk för spill och/eller läckage av farliga material och rangordning av dessa utifrån risken.

| — | Säkerställande av att det i identifierade områden finns lämpliga inneslutningssystem på plats, till exempel ogenomträngliga golv. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att det i identifierade områden finns lämpliga inneslutningssystem på plats, till exempel ogenomträngliga golv.

| — | Identifiering av lämplig utrustning för att innesluta och städa upp spill och regelbunden kontroll av att utrustningen är tillgänglig, i gott skick och nära de platser där incidenter kan inträffa. |
| --- | --- |

—

Identifiering av lämplig utrustning för att innesluta och städa upp spill och regelbunden kontroll av att utrustningen är tillgänglig, i gott skick och nära de platser där incidenter kan inträffa.

| — | Riktlinjer för avfallshantering med inriktning på att hantera avfall som uppkommer vid omhändertagande av spill. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för avfallshantering med inriktning på att hantera avfall som uppkommer vid omhändertagande av spill.

| — | Regelbundna inspektioner (åtminstone en gång om året) av lagrings- och driftutrymmen, test och kalibrering av läckagedetekteringsutrustning och skyndsam reparation av läckor från ventiler, packningsringar, flänsar etc. (se BAT 13). |
| --- | --- |

—

Regelbundna inspektioner (åtminstone en gång om året) av lagrings- och driftutrymmen, test och kalibrering av läckagedetekteringsutrustning och skyndsam reparation av läckor från ventiler, packningsringar, flänsar etc. (se BAT 13).

Allmänt tillämpligt. Planens omfattning (till exempel detaljnivå) hänger i allmänhet samman med anläggningens typ, storlek och komplexitet samt med den typ av och kvantitet råvaror som används.

Lagringstekniker

b.

Förslutning eller övertäckning av behållare och invallad lagringsyta

Förvaring av lösningsmedel, farliga material, lösningsmedelsavfall och avfall från rengöringsmaterial i förslutna eller övertäckta behållare som är lämpliga för den aktuella risken och framtagna för att minimera utsläpp. Behållarnas förvaringsyta är invallad och av tillräcklig kapacitet.

Allmänt tillämpligt.

c.

Minimerad lagring av farliga material i produktionsområden

I produktionsområdena finns farliga material endast i de mängder som krävs för produktionen; större kvantiteter lagras separat.

Tekniker för pumpning och hantering av vätskor

d.

Tekniker för att förhindra spill och läckage under pumpning

Spill och läckage förhindras genom användning av pumpar och tätningar som lämpar sig för de material som hanteras och som säkerställer en korrekt täthet. Detta innefattar utrustning som spaltrörspumpar, magnetkopplade pumpar, pumpar med flera mekaniska tätningar och ett dämpnings- eller buffertsystem, pumpar med flera mekaniska tätningar och tätningar som är torra mot luft, diafragmapumpar eller membranpumpar.

Allmänt tillämpligt.

e.

Tekniker för att förhindra översvämning under pumpning

Häri ingår exempelvis att säkerställa

| — | att pumpningen övervakas, |
| --- | --- |

—

att pumpningen övervakas,

| — | att tankar för bulklagring, för större kvantiteter, förses med akustiska och/eller optiska larm för hög nivå, med avstängningssystem vid behov. |
| --- | --- |

—

att tankar för bulklagring, för större kvantiteter, förses med akustiska och/eller optiska larm för hög nivå, med avstängningssystem vid behov.

f.

Infångning av VOC-ångor under leverans av material som innehåller lösningsmedel

Vid leverans av material som innehåller lösningsmedel i bulk (till exempel vid fyllning eller tömning av tankar) fångas ångan som lämnar de mottagande tankarna in, vanligtvis via gasåterföring.

Detta är eventuellt inte tillämpligt för lösningsmedel med lågt ångtryck eller av kostnadsskäl.

g.

Inneslutning av spill och/eller snabb uppsugning vid hantering av material som innehåller lösningsmedel

Vid hantering av material som innehåller lösningsmedel i behållare ska eventuellt spill undvikas genom inneslutning, till exempel genom användning av vagnar, pallar och/eller ställningar med inbyggd inneslutning (exempelvis dropp-plåtar), och/eller snabbt sugas upp med hjälp av absorberande material.

Allmänt tillämpligt.

1.1.5   Distribution av råvaror

BAT 6.   Bästa tillgängliga teknik för att minska förbrukningen av råvaror och VOC-utsläppen är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Centraliserad leverans av material med VOC-innehåll (till exempel tryckfärger, beläggningar, lim och rengöringsmedel) | Leverans av material med VOC-innehåll (till exempel tryckfärger, beläggningar, lim och rengöringsmedel) till användningsplatsen genom direkt rörledning med ringledningar, inklusive funktioner för systemrengöring som ”pig cleaning” eller luftspolning. | Eventuellt inte tillämpligt om tryckfärger, färger, beläggningar, lim eller lösningsmedel byts ofta. |
| b. | Avancerade blandningssystem | Datorstyrd blandningsutrustning för att få fram den färg, den beläggning, den tryckfärg eller det lim som önskas. | Allmänt tillämpligt. |
| c. | Leverans av material med VOC-innehåll (till exempel tryckfärger, beläggningar, lim eller rengöringsmedel) till användningsplatsen via ett slutet system. | Om tryckfärger, färger, beläggningar, lim eller lösningsmedel behöver bytas ofta eller vid småskalig användning, sker leverans av tryckfärger, färger, beläggningar, lim eller lösningsmedel från små transportbehållare placerade nära användningsplatsen via ett slutet system. |
| d. | Automatisering av färgbyte | Automatiserat färgbyte och rening av ledningen för tryckfärg, färg eller beläggning med infångning av lösningsmedel. |
| e. | Färggruppering | Anpassning av produkternas sekvens för att uppnå stora sekvenser med samma färg. |
| f. | Mjuk spolning vid sprutning | Återfyllning av sprutpistolen med ny färg utan mellanliggande genomspolning. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Centraliserad leverans av material med VOC-innehåll (till exempel tryckfärger, beläggningar, lim och rengöringsmedel)

Leverans av material med VOC-innehåll (till exempel tryckfärger, beläggningar, lim och rengöringsmedel) till användningsplatsen genom direkt rörledning med ringledningar, inklusive funktioner för systemrengöring som ”pig cleaning” eller luftspolning.

Eventuellt inte tillämpligt om tryckfärger, färger, beläggningar, lim eller lösningsmedel byts ofta.

b.

Avancerade blandningssystem

Datorstyrd blandningsutrustning för att få fram den färg, den beläggning, den tryckfärg eller det lim som önskas.

Allmänt tillämpligt.

c.

Leverans av material med VOC-innehåll (till exempel tryckfärger, beläggningar, lim eller rengöringsmedel) till användningsplatsen via ett slutet system.

Om tryckfärger, färger, beläggningar, lim eller lösningsmedel behöver bytas ofta eller vid småskalig användning, sker leverans av tryckfärger, färger, beläggningar, lim eller lösningsmedel från små transportbehållare placerade nära användningsplatsen via ett slutet system.

d.

Automatisering av färgbyte

Automatiserat färgbyte och rening av ledningen för tryckfärg, färg eller beläggning med infångning av lösningsmedel.

e.

Färggruppering

Anpassning av produkternas sekvens för att uppnå stora sekvenser med samma färg.

f.

Mjuk spolning vid sprutning

Återfyllning av sprutpistolen med ny färg utan mellanliggande genomspolning.

1.1.6   Applicering av beläggning

BAT 7.   Bästa tillgängliga teknik för att minska förbrukningen av råvaror och den övergripande miljöpåverkan från processerna för att applicera beläggningen är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| Tekniker för annan applicering än sprutning |
| a. | Beläggning med roller | Applicering där roller används för att överföra eller dosera den flytande beläggningen på en rörlig remsa. | Endast tillämpligt för platta underlag  (4). |
| b. | Doctor blade över roller | Beläggningen appliceras på underlaget via en glipa mellan ett blad (doctor blade) och en roller. När beläggningen och underlaget passerar skrapas överflödet av. | Allmänt tillämpligt  (4). |
| c. | Applicering utan sköljning (dry-in-place) vid bandlackering | Applicering av omvandlingsbeläggningar som inte kräver ytterligare vattensköljning med en beläggningsroller (chemcoater) eller rakel. | Allmänt tillämpligt  (4). |
| d. | Gardinbeläggning (gjutning) | Arbetsstyckena passerar genom en laminatfilm av beläggningsmaterial som avges från en matartank. | Endast tillämpligt för platta underlag  (4). |
| e. | Elektrodopplackering (e-coat) | Färgpartiklar upplösta i en vattenbaserad lösning fälls ut på nedsänkta underlag under inverkan av ett elektriskt fält (elektroforetisk utfällning). | Endast tillämpligt för metallunderlag  (4). |
| f. | Flödning | Arbetsstyckena transporteras via transportband i en sluten kanal som sedan flödas med beläggningsmaterialet via insprutningsrör. Överblivet beläggningsmaterial samlas in och återanvänds. | Allmänt tillämpligt  (4). |
| g. | Samextrudering | Det tryckta underlaget sammanfogas med en varm, smält plastfilm och kyls sedan ned. Filmen ersätter det nödvändiga extra beläggningslagret. Den kan även användas mellan två olika lager från olika bärare och fungera som ett lim. | Ej tillämpligt när en hög vidhäftningsförmåga eller motståndskraft mot steriliseringstemperaturer krävs  (4). |
| Tekniker för finfördelning genom sprutning |
| h. | Luftunderstödd högtryckssprutning | Ett luftflöde (formande luft) används för att modifiera sprutstrålen från en högtryckssprutpistol. | Allmänt tillämpligt  (4). |
| i. | Pneumatisk finfördelning med inerta gaser | Pneumatisk applicering av färg med trycksatta inerta gaser (till exempel kväve eller koldioxid). | Eventuellt inte tillämpligt för beläggning av träytor  (4). |
| j. | Finfördelning med stor luftvolym under lågt tryck (HVLP) | Finfördelning av färg i ett sprutmunstycke genom blandning av färg med stora volymer luft under lågt tryck (maximalt 1,7 bar). HVLP-pistoler har en överföringseffektivitet på > 50 %. | Allmänt tillämpligt  (4). |
| k. | Elektrostatisk finfördelning (helt automatiserad) | Finfördelning genom högrotationsskivor och högrotationsklockor och formning av sprutstrålen med elektrostatiska fält och formande luft. |
| l. | Elektrostatiskt understödd sprutning eller högtryckssprutning | Formning av sprutstrålen från pneumatisk finfördelning eller högtrycksfinfördelning med ett elektrostatiskt fält. Elektrostatiska sprutpistoler har en överföringseffektivitet på > 60 %. Fasta elektrostatiska tekniker har en överföringseffektivitet på upp till 75 %. |
| m. | Het sprutning | Pneumatisk finfördelning med varm luft eller uppvärmd färg. | Eventuellt inte tillämpligt vid ofta förekommande färgbyten  (4). |
| n. | Applicering med tekniken ”spraya, skrapa och skölj” vid bandlackering | Sprutaggregat används för applicering av rengöringsmedel och förbehandlingar och för sköljning. Efter sprutningen används skrapor för att minimera överskottet av lösningen, vilket följs av sköljning. | Allmänt tillämpligt  (4). |
| Automatisering av sprutning |
| o. | Applicering med robot | Applicering av beläggningar och tätningsmaterial på inre och yttre ytor med hjälp av robot. | Allmänt tillämpligt  (4). |
| p. | Applicering med maskin | Användning av målningsmaskiner för hantering av spruthuvud/sprutpistol/munstycke. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Tekniker för annan applicering än sprutning

a.

Beläggning med roller

Applicering där roller används för att överföra eller dosera den flytande beläggningen på en rörlig remsa.

Endast tillämpligt för platta underlag  (4).

b.

Doctor blade över roller

Beläggningen appliceras på underlaget via en glipa mellan ett blad (doctor blade) och en roller. När beläggningen och underlaget passerar skrapas överflödet av.

Allmänt tillämpligt  (4).

c.

Applicering utan sköljning (dry-in-place) vid bandlackering

Applicering av omvandlingsbeläggningar som inte kräver ytterligare vattensköljning med en beläggningsroller (chemcoater) eller rakel.

Allmänt tillämpligt  (4).

d.

Gardinbeläggning (gjutning)

Arbetsstyckena passerar genom en laminatfilm av beläggningsmaterial som avges från en matartank.

Endast tillämpligt för platta underlag  (4).

e.

Elektrodopplackering (e-coat)

Färgpartiklar upplösta i en vattenbaserad lösning fälls ut på nedsänkta underlag under inverkan av ett elektriskt fält (elektroforetisk utfällning).

Endast tillämpligt för metallunderlag  (4).

f.

Flödning

Arbetsstyckena transporteras via transportband i en sluten kanal som sedan flödas med beläggningsmaterialet via insprutningsrör. Överblivet beläggningsmaterial samlas in och återanvänds.

Allmänt tillämpligt  (4).

g.

Samextrudering

Det tryckta underlaget sammanfogas med en varm, smält plastfilm och kyls sedan ned. Filmen ersätter det nödvändiga extra beläggningslagret. Den kan även användas mellan två olika lager från olika bärare och fungera som ett lim.

Ej tillämpligt när en hög vidhäftningsförmåga eller motståndskraft mot steriliseringstemperaturer krävs  (4).

Tekniker för finfördelning genom sprutning

h.

Luftunderstödd högtryckssprutning

Ett luftflöde (formande luft) används för att modifiera sprutstrålen från en högtryckssprutpistol.

Allmänt tillämpligt  (4).

i.

Pneumatisk finfördelning med inerta gaser

Pneumatisk applicering av färg med trycksatta inerta gaser (till exempel kväve eller koldioxid).

Eventuellt inte tillämpligt för beläggning av träytor  (4).

j.

Finfördelning med stor luftvolym under lågt tryck (HVLP)

Finfördelning av färg i ett sprutmunstycke genom blandning av färg med stora volymer luft under lågt tryck (maximalt 1,7 bar). HVLP-pistoler har en överföringseffektivitet på > 50 %.

Allmänt tillämpligt  (4).

k.

Elektrostatisk finfördelning (helt automatiserad)

Finfördelning genom högrotationsskivor och högrotationsklockor och formning av sprutstrålen med elektrostatiska fält och formande luft.

l.

Elektrostatiskt understödd sprutning eller högtryckssprutning

Formning av sprutstrålen från pneumatisk finfördelning eller högtrycksfinfördelning med ett elektrostatiskt fält. Elektrostatiska sprutpistoler har en överföringseffektivitet på > 60 %. Fasta elektrostatiska tekniker har en överföringseffektivitet på upp till 75 %.

m.

Het sprutning

Pneumatisk finfördelning med varm luft eller uppvärmd färg.

Eventuellt inte tillämpligt vid ofta förekommande färgbyten  (4).

n.

Applicering med tekniken ”spraya, skrapa och skölj” vid bandlackering

Sprutaggregat används för applicering av rengöringsmedel och förbehandlingar och för sköljning. Efter sprutningen används skrapor för att minimera överskottet av lösningen, vilket följs av sköljning.

Allmänt tillämpligt  (4).

Automatisering av sprutning

o.

Applicering med robot

Applicering av beläggningar och tätningsmaterial på inre och yttre ytor med hjälp av robot.

Allmänt tillämpligt  (4).

p.

Applicering med maskin

Användning av målningsmaskiner för hantering av spruthuvud/sprutpistol/munstycke.

1.1.7   Torkning/härdning

BAT 8.   
  2Bästa tillgängliga teknik för att minska energiförbrukningen och den övergripande miljöpåverkan från processerna för torkning/härdning är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Torkning/härdning genom konvektion med inert gas | Den inerta gasen (kväve) värms upp i ugnen, vilket möjliggör en lösningsmedelskoncentration som överstiger LEL. Lösningsmedelskoncentrationer på > 1 200 g/m3 kväve går att uppnå. | Ej tillämpligt när torkmaskinen behöver öppnas regelbundet  (5). |
| b. | Torkning/härdning genom induktion | Termisk härdning eller torkning i produktionslinjen genom elektromagnetiska induktorer som genererar värme inuti det metalliska arbetsstycket genom ett oscillerande magnetfält. | Endast tillämpligt för metallunderlag  (5). |
| c. | Torkning med mikrovågor eller högfrekvent strålning | Torkning med hjälp av mikrovågsstrålning eller högfrekvent strålning. | Endast tillämpligt för vattenbaserade beläggningar och tryckfärger och icke-metalliska underlag  (5). |
| d. | Strålningshärdning | Tekniken strålningshärdning baseras på hartser och reaktiva lösningsmedel (monomerer) som reagerar vid exponering för strålning (infraröd [IR] eller ultraviolett [UV]) eller högenergiska elektronstrålar (EB). | Endast tillämpligt för specifika beläggningar och tryckfärger  (5). |
| e. | Torkning genom kombinerad konvektion och IR-strålning | Torkning av en våt yta genom en kombination av cirkulerande varm luft (konvektion) och en infraröd värmekälla. | Allmänt tillämpligt  (5). |
| f. | Torkning/härdning genom konvektion kombinerat med värmeåtervinning | Värme från rågas återvinns (se BAT 19 e) och används för att förvärma luften som tillförs ugnen för torkning/härdning genom konvektion. | Allmänt tillämpligt  (5). |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Torkning/härdning genom konvektion med inert gas

Den inerta gasen (kväve) värms upp i ugnen, vilket möjliggör en lösningsmedelskoncentration som överstiger LEL. Lösningsmedelskoncentrationer på > 1 200 g/m3 kväve går att uppnå.

Ej tillämpligt när torkmaskinen behöver öppnas regelbundet  (5).

b.

Torkning/härdning genom induktion

Termisk härdning eller torkning i produktionslinjen genom elektromagnetiska induktorer som genererar värme inuti det metalliska arbetsstycket genom ett oscillerande magnetfält.

Endast tillämpligt för metallunderlag  (5).

c.

Torkning med mikrovågor eller högfrekvent strålning

Torkning med hjälp av mikrovågsstrålning eller högfrekvent strålning.

Endast tillämpligt för vattenbaserade beläggningar och tryckfärger och icke-metalliska underlag  (5).

d.

Strålningshärdning

Tekniken strålningshärdning baseras på hartser och reaktiva lösningsmedel (monomerer) som reagerar vid exponering för strålning (infraröd [IR] eller ultraviolett [UV]) eller högenergiska elektronstrålar (EB).

Endast tillämpligt för specifika beläggningar och tryckfärger  (5).

e.

Torkning genom kombinerad konvektion och IR-strålning

Torkning av en våt yta genom en kombination av cirkulerande varm luft (konvektion) och en infraröd värmekälla.

Allmänt tillämpligt  (5).

f.

Torkning/härdning genom konvektion kombinerat med värmeåtervinning

Värme från rågas återvinns (se BAT 19 e) och används för att förvärma luften som tillförs ugnen för torkning/härdning genom konvektion.

Allmänt tillämpligt  (5).

1.1.8   Rengöring

BAT 9.   Bästa tillgängliga teknik för att minska VOC-utsläppen från rengöringsprocesser är att minimera användningen av lösningsmedelsbaserade rengöringsmedel och att använda en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Skydd av sprutområden och sprututrustning | Appliceringsområden och appliceringsutrustning (till exempel sprutboxväggar och robotar) som är känsliga för sprutdimma och stänk m.m. täcks över med skydd av textilier eller engångsfolie, förutsatt att folien inte utsätts för slitage. | Urvalet av rengöringstekniker kan begränsas av processens typ, underlaget eller utrustningen som ska rengöras, samt typen av förorening. |
| b. | Avlägsnande av fasta partiklar innan fullständig rengöring | Fasta partiklar i (torr) koncentrerad form avlägsnas, vanligtvis för hand, med eller utan hjälp av små mängder lösningsmedelsbaserat rengöringsmedel. Detta minskar mängden material som behöver avlägsnas med lösningsmedel och/eller vatten vid de efterföljande rengöringsstegen och därigenom mängden lösningsmedel och/eller vatten som används. |
| c. | Manuell rengöring med förimpregnerade dukar | Dukar som är förimpregnerade med rengöringsmedel används för manuell rengöring. Rengöringsmedlen kan vara lösningsmedelsbaserade, innehålla lösningsmedel med låg flyktighet eller vara lösningsmedelsfria. |
| d. | Användning av rengöringsmedel med låg flyktighet | Användning av lösningsmedel med låg flyktighet som rengöringsmedel, för manuell eller automatiserad rengöring, med hög rengöringseffekt. |
| e. | Vattenbaserad rengöring | Vattenbaserade rengöringsmedel eller vattenlösliga lösningsmedel som alkoholer eller glykoler används för rengöring. |
| f. | Inneslutna tvättanläggningar | Automatisk rengöring/avfettning av satser med tryckdelar/maskindelar i inneslutna tvättanläggningar. Processen kan utföras antingen med






  a) | organiska lösningsmedel (med luftutsugning följt av VOC-rening och/eller återvinning av de använda lösningsmedlen) (se BAT 15), eller |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Skydd av sprutområden och sprututrustning

Appliceringsområden och appliceringsutrustning (till exempel sprutboxväggar och robotar) som är känsliga för sprutdimma och stänk m.m. täcks över med skydd av textilier eller engångsfolie, förutsatt att folien inte utsätts för slitage.

Urvalet av rengöringstekniker kan begränsas av processens typ, underlaget eller utrustningen som ska rengöras, samt typen av förorening.

b.

Avlägsnande av fasta partiklar innan fullständig rengöring

Fasta partiklar i (torr) koncentrerad form avlägsnas, vanligtvis för hand, med eller utan hjälp av små mängder lösningsmedelsbaserat rengöringsmedel. Detta minskar mängden material som behöver avlägsnas med lösningsmedel och/eller vatten vid de efterföljande rengöringsstegen och därigenom mängden lösningsmedel och/eller vatten som används.

c.

Manuell rengöring med förimpregnerade dukar

Dukar som är förimpregnerade med rengöringsmedel används för manuell rengöring. Rengöringsmedlen kan vara lösningsmedelsbaserade, innehålla lösningsmedel med låg flyktighet eller vara lösningsmedelsfria.

d.

Användning av rengöringsmedel med låg flyktighet

Användning av lösningsmedel med låg flyktighet som rengöringsmedel, för manuell eller automatiserad rengöring, med hög rengöringseffekt.

e.

Vattenbaserad rengöring

Vattenbaserade rengöringsmedel eller vattenlösliga lösningsmedel som alkoholer eller glykoler används för rengöring.

f.

Inneslutna tvättanläggningar

Automatisk rengöring/avfettning av satser med tryckdelar/maskindelar i inneslutna tvättanläggningar. Processen kan utföras antingen med

a)

organiska lösningsmedel (med luftutsugning följt av VOC-rening och/eller återvinning av de använda lösningsmedlen) (se BAT 15), eller

| b) | VOC-fria lösningsmedel, eller |
| --- | --- |

b)

VOC-fria lösningsmedel, eller

| c) | alkaliska rengöringsmedel (med extern eller intern avloppsvattenrening). |
| --- | --- |

c)

alkaliska rengöringsmedel (med extern eller intern avloppsvattenrening).

g.

Rening med återvinning av lösningsmedel

Insamling, lagring och, om detta är möjligt, återanvändning av de lösningsmedel som används för att rengöra pistoler/applikatorer och ledningar mellan färgbyten.

h.

Rengöring med vattenbegjutning under högt tryck

System med vattenbegjutning under högt tryck och natriumvätekarbonat eller liknande används för automatisk rengöring av satser med tryckdelar/maskindelar.

i.

Ultraljudsrengöring

Rengöring i en vätska med användning av högfrekventa vibrationer för att lossa fastsittande föroreningar.

j.

Rengöring med kolsyreis (CO2)

Rengöring av maskindelar och underlag av metall eller plast genom blästring med bitar av kolsyreis eller kolsyresnö.

k.

Rengöring genom plastblästring

Överskottsfärg avlägsnas från jiggar och godsbärare genom blästring med plastpartiklar.

1.1.9   Övervakning

1.1.9.1   Massbalans för lösningsmedel

BAT 10.   Bästa tillgängliga teknik är att övervaka de totala och flyktiga VOC-utsläppen genom att, åtminstone en gång om året, sammanställa en massbalans för lösningsmedel för delanläggningens tillförda och utsläppta lösningsmedel, enligt definitionen i punkt 2 i del 7 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU och att minimera osäkerheten i uppgifterna i massbalansen för lösningsmedel genom att använda samtliga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Fullständig identifiering och kvantifiering av relevanta tillförda och utsläppta lösningsmedel, inklusive tillhörande osäkerheter | Detta innefattar följande:






  — | Identifiering och dokumentering av tillförda och utsläppta lösningsmedel (till exempel utsläpp i avgaser, utsläpp från varje källa till flyktiga utsläpp och utsläppt lösningsmedel i avfall). |

Teknik

Beskrivning

a.

Fullständig identifiering och kvantifiering av relevanta tillförda och utsläppta lösningsmedel, inklusive tillhörande osäkerheter

Detta innefattar följande:

—

Identifiering och dokumentering av tillförda och utsläppta lösningsmedel (till exempel utsläpp i avgaser, utsläpp från varje källa till flyktiga utsläpp och utsläppt lösningsmedel i avfall).

| — | Välgrundad kvantifiering av alla relevanta tillförda och utsläppta lösningsmedel och registrering av den metod som har använts (till exempel mätning, beräkning med användning av utsläppsfaktorer eller bedömningar baserade på driftsparametrar). |
| --- | --- |

—

Välgrundad kvantifiering av alla relevanta tillförda och utsläppta lösningsmedel och registrering av den metod som har använts (till exempel mätning, beräkning med användning av utsläppsfaktorer eller bedömningar baserade på driftsparametrar).

| — | Identifiering av de främsta osäkerhetskällorna för den nämnda kvantifieringen och genomförande av korrigerande åtgärder för att minska osäkerheten. |
| --- | --- |

—

Identifiering av de främsta osäkerhetskällorna för den nämnda kvantifieringen och genomförande av korrigerande åtgärder för att minska osäkerheten.

| — | Regelbundna uppdateringar av data gällande tillförda och utsläppta lösningsmedel. |
| --- | --- |

—

Regelbundna uppdateringar av data gällande tillförda och utsläppta lösningsmedel.

b.

Införande av ett system för spårning av lösningsmedel

Ett system för spårning av lösningsmedel syftar till att hålla kontroll både på de använda och de oanvända kvantiteterna lösningsmedel (till exempel genom vägning av oanvända kvantiteter som skickas tillbaka till förvaringen från användningsområdet).

c.

Övervakning av förändringar som kan påverka osäkerheten i uppgifterna i massbalansen för lösningsmedel

Eventuella förändringar som skulle kunna påverka osäkerheten i uppgifterna i massbalansen för lösningsmedel registreras, till exempel följande:

| — | Funktionsstörningar i rågasreningssystemet: datumet och störningens längd registreras. |
| --- | --- |

—

Funktionsstörningar i rågasreningssystemet: datumet och störningens längd registreras.

| — | Förändringar som kan påverka flödeshastigheterna för luft/gas, till exempel utbyte av fläktar, drivskivor eller motorer: datumet och typen av ändring registreras. |
| --- | --- |

—

Förändringar som kan påverka flödeshastigheterna för luft/gas, till exempel utbyte av fläktar, drivskivor eller motorer: datumet och typen av ändring registreras.

Tillämplighet

Detaljnivån i massbalansen för lösningsmedel ska vara proportionell mot anläggningens typ, storlek och komplexitet och den miljöpåverkan anläggningen kan ha, samt mot den typ av och kvantitet råvaror som används.

1.1.9.2   Utsläpp i avgaser

BAT 11.   Bästa tillgängliga teknik är att övervaka utsläppen i avgaser med åtminstone den frekvens som anges nedan och i enlighet med EN-standarder. Om EN-standarder saknas är bästa tillgängliga teknik att använda ISO-standarder, nationella standarder eller andra internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

| Ämne/parameter | Sektorer/källor | Standard/standarder | Lägsta övervakningsfrekvens | Övervakning kopplad till |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stoft | Lackering av fordon – sprutmålning | EN 13284-1 | En gång om året  (6) | BAT 18 |
| Beläggning av andra metall- och plastytor – sprutmålning |
| Lackering av luftfartyg – förberedelse (till exempel slipning och blästring) och beläggning |
| Beläggning och tryck på metallförpackningar – sprutapplicering |
| Beläggning av träytor – förberedelse och beläggning |
| TVOC | Samtliga sektorer | Varje skorsten med en TVOC-mängd < 10 kg C/tim | EN 12619 | En gång om året (6)
   (7)
   (8) | BAT 14, BAT 15 |
| Varje skorsten med en TVOC-mängd ≥ 10 kg C/tim | Generiska EN-standarder (9) | Kontinuerlig |
| DMF | Beläggning av textilier, folie och papper  (10) | EN-standard saknas  (11) | En gång var tredje månad  (6) | BAT 15 |
| NOX | Termisk rening av rågas | EN 14792 | En gång om året  (12) | BAT 17 |
| CO | Termisk rening av rågas | EN 15058 | En gång om året  (12) | BAT 17 |

Ämne/parameter

Sektorer/källor

Standard/standarder

Lägsta övervakningsfrekvens

Övervakning kopplad till

Stoft

Lackering av fordon – sprutmålning

EN 13284-1

En gång om året  (6)

BAT 18

Beläggning av andra metall- och plastytor – sprutmålning

Lackering av luftfartyg – förberedelse (till exempel slipning och blästring) och beläggning

Beläggning och tryck på metallförpackningar – sprutapplicering

Beläggning av träytor – förberedelse och beläggning

TVOC

Samtliga sektorer

Varje skorsten med en TVOC-mängd < 10 kg C/tim

EN 12619

En gång om året (6)
   (7)
   (8)

BAT 14, BAT 15

Varje skorsten med en TVOC-mängd ≥ 10 kg C/tim

Generiska EN-standarder (9)

Kontinuerlig

DMF

Beläggning av textilier, folie och papper  (10)

EN-standard saknas  (11)

En gång var tredje månad  (6)

BAT 15

NOX

Termisk rening av rågas

EN 14792

En gång om året  (12)

BAT 17

CO

Termisk rening av rågas

EN 15058

En gång om året  (12)

BAT 17

1.1.9.3   Utsläpp till vatten

BAT 12.   Bästa tillgängliga teknik är att övervaka utsläppen till vatten med åtminstone den frekvens som anges nedan och i enlighet med EN-standarder. Om EN-standarder saknas är bästa tillgängliga teknik att använda ISO-standarder, nationella standarder eller andra internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

| Ämne/parameter | Sektor | Standard/standarder | Lägsta övervakningsfrekvens | Övervakning kopplad till |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TSS  (13) | Lackering av fordon | EN 872 | En gång i månaden (14)
   (15) | BAT 21 |
| Bandlackering |
| Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar) |
| COD (13)
   (16) | Lackering av fordon | EN-standard saknas |
| Bandlackering |
| Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar) |
| TOC (13)
   (16) | Lackering av fordon | EN 1484 |
| Bandlackering |
| Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar) |
| Cr(VI) (17)
   (18) | Lackering av luftfartyg | EN ISO 10304-3 eller EN ISO 23913 |
| Bandlackering |
| Cr (18)
   (19) | Lackering av luftfartyg | Flera EN-standarder finns (till exempel EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 och EN ISO 15586) |
| Bandlackering |
| Ni  (18) | Lackering av fordon |
| Bandlackering |
| Zn  (18) | Lackering av fordon |
| Bandlackering |
| AOX  (18) | Lackering av fordon | EN ISO 9562 |
| Bandlackering |
| Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar) |
| F-
   (18)
   (20) | Lackering av fordon | EN ISO 10304-1 |
| Bandlackering |
| Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar) |

Ämne/parameter

Sektor

Standard/standarder

Lägsta övervakningsfrekvens

Övervakning kopplad till

TSS  (13)

Lackering av fordon

EN 872

En gång i månaden (14)
   (15)

BAT 21

Bandlackering

Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar)

COD (13)
   (16)

Lackering av fordon

EN-standard saknas

Bandlackering

Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar)

TOC (13)
   (16)

Lackering av fordon

EN 1484

Bandlackering

Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar)

Cr(VI) (17)
   (18)

Lackering av luftfartyg

EN ISO 10304-3 eller EN ISO 23913

Bandlackering

Cr (18)
   (19)

Lackering av luftfartyg

Flera EN-standarder finns (till exempel EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 och EN ISO 15586)

Bandlackering

Ni  (18)

Lackering av fordon

Bandlackering

Zn  (18)

Lackering av fordon

Bandlackering

AOX  (18)

Lackering av fordon

EN ISO 9562

Bandlackering

Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar)

F-
   (18)
   (20)

Lackering av fordon

EN ISO 10304-1

Bandlackering

Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar)

1.1.10   Utsläpp under andra förhållanden än normala driftsförhållanden (OTNOC)

BAT 13.   Bästa tillgängliga teknik för att minska förekomsten av andra förhållanden än normala driftsförhållanden och minska utsläppen under andra förhållanden än normala driftsförhållanden är att använda båda de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Identifiering av kritisk utrustning | Utrustning som är kritisk för miljöskyddet (nedan kallat kritisk utrustning) identifieras utifrån en riskbedömning I princip omfattas all utrustning och alla system som hanterar VOC-föreningar (till exempel rågasreningssystem och läckagedetekteringssystem). |
| b. | Inspektion, underhåll och övervakning | Ett strukturerat program för att maximera tillgängligheten till och funktionen hos kritisk utrustning som innefattar normala driftsinstruktioner, förebyggande underhåll och löpande och oplanerat underhåll. Perioder med andra förhållanden än normala driftsförhållanden (OTNOC) övervakas liksom periodernas längd och orsaker och, om möjligt, utsläppen medan de pågår. |

Teknik

Beskrivning

a.

Identifiering av kritisk utrustning

Utrustning som är kritisk för miljöskyddet (nedan kallat kritisk utrustning) identifieras utifrån en riskbedömning I princip omfattas all utrustning och alla system som hanterar VOC-föreningar (till exempel rågasreningssystem och läckagedetekteringssystem).

b.

Inspektion, underhåll och övervakning

Ett strukturerat program för att maximera tillgängligheten till och funktionen hos kritisk utrustning som innefattar normala driftsinstruktioner, förebyggande underhåll och löpande och oplanerat underhåll. Perioder med andra förhållanden än normala driftsförhållanden (OTNOC) övervakas liksom periodernas längd och orsaker och, om möjligt, utsläppen medan de pågår.

1.1.11   Utsläpp i avgaser

1.1.11.1   VOC-utsläpp

BAT 14.   Bästa tillgängliga teknik för att minska VOC-utsläppen från produktions- och förvaringsytorna är att använda teknik a och en lämplig kombination av de övriga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Val, utformning och optimering av system | Ett rågassystem väljs, utformas och optimeras med beaktande av parametrar som






  — | mängden utsugen luft, |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Val, utformning och optimering av system

Ett rågassystem väljs, utformas och optimeras med beaktande av parametrar som

—

mängden utsugen luft,

| — | typen av lösningsmedel och lösningsmedelskoncentrationen i den utsugna luften, |
| --- | --- |

—

typen av lösningsmedel och lösningsmedelskoncentrationen i den utsugna luften,

| — | typen av reningssystem (specifikt/centraliserat), |
| --- | --- |

—

typen av reningssystem (specifikt/centraliserat),

| — | hälsa och säkerhet, |
| --- | --- |

—

hälsa och säkerhet,

| — | energieffektivitet. |
| --- | --- |

—

energieffektivitet.

Följande prioritetsordning kan användas för valet av system:

| — | Åtskiljning av rågas med höga respektive låga VOC-koncentrationer. |
| --- | --- |

—

Åtskiljning av rågas med höga respektive låga VOC-koncentrationer.

| — | Tekniker för att homogenisera och öka VOC-koncentrationen (se BAT 16 b och c). |
| --- | --- |

—

Tekniker för att homogenisera och öka VOC-koncentrationen (se BAT 16 b och c).

| — | Tekniker för att återvinna lösningsmedel i rågas (se BAT 15). |
| --- | --- |

—

Tekniker för att återvinna lösningsmedel i rågas (se BAT 15).

| — | Tekniker för VOC-rening med värmeåtervinning (se BAT 15). |
| --- | --- |

—

Tekniker för VOC-rening med värmeåtervinning (se BAT 15).

| — | Tekniker för VOC-rening utan värmeåtervinning (se BAT 15). |
| --- | --- |

—

Tekniker för VOC-rening utan värmeåtervinning (se BAT 15).

Allmänt tillämpligt.

b.

Luftutsug så nära appliceringsplatsen för material med VOC-innehåll som möjligt

Luftutsug så nära appliceringsplatsen som möjligt med fullständig eller partiell inneslutning av områden för lösningsmedelsapplicering (till exempel bestrykningsmaskiner, appliceringsmaskiner och sprutboxar). Utsugen luft kan behandlas i ett rågasreningssystem.

Eventuellt inte tillämpligt när inneslutning gör det svårt att komma åt maskinerna under drift.

Tillämpligheten kan begränsas av storleken och formen på området som ska inneslutas.

c.

Luftutsug så nära platsen där färger/beläggningar/lim/tryckfärger förbereds som möjligt

Luftutsug så nära platsen där färger/beläggningar/lim/tryckfärger förbereds (till exempel blandningsområdet) som möjligt. Utsugen luft kan behandlas i ett rågasreningssystem.

Endast tillämpligt där färger/beläggningar/lim/tryckfärger förbereds.

d.

Utsugning av luft från processer för torkning/härdning

Härdningsugnar/torkar förses med ett luftutsugningssystem. Utsugen luft kan behandlas i ett rågasreningssystem.

Endast tillämpligt för processer för torkning/härdning.

e.

Minimering av flyktiga utsläpp och värmeförluster från ugnar/torkar, antingen genom att ingången och utgången på härdningsugnar/torkar försluts eller genom användning av subatmosfäriskt tryck under torkning

Ingången och utgången på härdningsugnar/torkar försluts för att minimera flyktiga VOC-utsläpp och värmeförluster. Förslutningen kan åstadkommas genom luftstrålar eller luftknivar, dörrar, plast- eller metallridåer, doctor blade-enheter etc. Alternativt hålls ugnar/torkar under subatmosfäriskt tryck.

Endast tillämpligt när härdningsugnar/torkar används.

f.

Utsugning av luft från kylzon

När kylning av underlag äger rum efter torkning/härdning sugs luften från kylzonen ut och kan behandlas i ett rågasreningssystem.

Endast tillämpligt när kylning av underlag äger rum efter torkning/härdning.

g.

Utsugning av luft från förvaring av råvaror, lösningsmedel och avfall som innehåller lösningsmedel

Luft från lagerplatser för råvaror och/eller enskilda behållare för råvaror, lösningsmedel och avfall som innehåller lösningsmedel sugs ut och kan behandlas i ett rågasreningssystem.

Eventuellt inte tillämpligt för slutna behållare eller för förvaring av råvaror, lösningsmedel och avfall som innehåller lösningsmedel med lågt ångtryck och låg toxicitet.

h.

Utsugning av luft från områden för rengöring

Luft från områden där maskindelar och utrustning rengörs med organiska lösningsmedel, antingen för hand eller automatiskt, sugs ut och kan renas i ett rågasreningssystem.

Endast tillämpligt för områden där maskindelar och utrustning rengörs med organiska lösningsmedel.

BAT 15.   Bästa tillgängliga teknik för att minska VOC-utsläppen i avgaser och öka resurseffektiviteten är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| I. Fånga in och återvinna lösningsmedel i rågas |
| a. | Kondensering | En teknik för att avlägsna organiska föreningar genom att sänka temperaturen under daggpunkten så att ångorna antar vätskeform. Beroende på temperaturintervallet som krävs används olika köldmedel, till exempel kylvatten, kallvatten (med en temperatur på normalt cirka 5 °C), ammoniak eller propan. | Tillämpligheten kan begränsas om energiåtgången för återvinning är för stor till följd av ett lågt VOC-innehåll. |
| b. | Adsorption med användning av aktivt kol eller zeoliter | VOC-föreningar adsorberas på ytan av aktivt kol, zeoliter eller kolfiberpapper. Adsorbatet desorberas senare, till exempel med användning av ånga (ofta på plats), för återanvändning eller bortskaffning och adsorbenten återanvänds. För kontinuerlig drift används normalt fler än två adsorptionsfilter parallellt, där ett av dem befinner sig i desorptionsfasen. Adsorption används ofta även som ett koncentrationssteg för att öka den efterföljande oxidationens effektivitet. | Tillämpligheten kan begränsas om energiåtgången för återvinning är för stor till följd av ett lågt VOC-innehåll. |
| c. | Absorption med användning av en lämplig vätska | Användning av en lämplig vätska för att avlägsna föroreningar från rågasen genom absorption, i synnerhet lösliga föreningar och fasta partiklar (stoft). Återvinning av lösningsmedel kan exempelvis göras genom destillation eller termisk desorption.
  (För avlägsnande av stoft, se BAT 18.) | Allmänt tillämpligt. |
| II. Termisk rening av lösningsmedel i rågas med energiåtervinning |
| d. | Skickande av rågas till en förbränningsanläggning | All rågas eller delar av rågasen skickas som förbränningsluft och kompletterande bränsle till en förbränningsanläggning (inklusive kraftvärmeverk) för produktion av ånga och/eller elektricitet. | Ej tillämpligt för rågas som innehåller sådana ämnen som avses i artikel 59.5 i industriutsläppsdirektivet (IED). Tillämpligheten kan begränsas till följd av säkerhetsöverväganden. |
| e. | Rekuperativ termisk oxidation | Termisk oxidation med användning av värmen från avgaser, till exempel för att förvärma inkommande rågas. | Allmänt tillämpligt. |
| f. | Regenerativ termisk oxidation med flera bäddar eller med en ventillös roterande luftfördelare | En oxidationsenhet med flera bäddar (tre eller fem) fyllda med keramisk packning. Bäddarna är värmeväxlare som värms av rökgaserna från oxidationen varpå flödet vänds för att värma inluften till oxidationsenheten. Flödet byter regelbundet håll. I den ventillösa roterande luftfördelaren finns det keramiska mediet i ett ensamt roterande kärl som är uppdelat i flera olika delar. | Allmänt tillämpligt. |
| g. | Katalytisk oxidation | VOC-oxidationen underlättas av en katalysator för att sänka oxidationstemperaturen och minska bränsleförbrukningen. Frånluftsvärmen kan återvinnas genom rekuperativa eller regenerativa värmeväxlare. Högre oxidationstemperaturer (500–750 °C) används för rening av rågas från tillverkningen av lindningstråd. | Tillämpligheten kan begränsas av förekomsten av katalysatorförstörande ämnen. |
| III. Rening av lösningsmedel i rågas utan lösningsmedels- eller energiåtervinning |
| h. | Biologisk rågasrening | Damm avlägsnas från rågasen varpå rågasen skickas till en reaktor med biofiltermedium. Biofiltret består av en bädd av organiskt material (till exempel torv, ljung, kompost, rotflis, bark, barrvedsflis eller olika kombinationer av dessa) eller något inert material (till exempel lera, aktivt kol eller polyuretan), där rågasströmmen biologiskt oxideras av naturligt förekommande mikroorganismer till koldioxid, vatten, oorganiska salter och biomassa. Biofiltret är känsligt för damm, höga temperaturer och kraftiga variationer i rågasen, till exempel vad gäller inloppstemperaturen eller VOC-koncentrationen. Ytterligare näringstillförsel kan behövas. | Endast tillämpligt för rening av biologiskt nedbrytbara lösningsmedel. |
| i. | Termisk oxidation | Oxidation av VOC-innehållet genom att rågasen värms upp tillsammans med luft eller syrgas över självantändningspunkten i en förbränningskammare, varpå temperaturen hålls hög tillräckligt länge för att VOC-innehållet ska förbrännas fullständigt till koldioxid och vatten. | Allmänt tillämpligt. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

I. Fånga in och återvinna lösningsmedel i rågas

a.

Kondensering

En teknik för att avlägsna organiska föreningar genom att sänka temperaturen under daggpunkten så att ångorna antar vätskeform. Beroende på temperaturintervallet som krävs används olika köldmedel, till exempel kylvatten, kallvatten (med en temperatur på normalt cirka 5 °C), ammoniak eller propan.

Tillämpligheten kan begränsas om energiåtgången för återvinning är för stor till följd av ett lågt VOC-innehåll.

b.

Adsorption med användning av aktivt kol eller zeoliter

VOC-föreningar adsorberas på ytan av aktivt kol, zeoliter eller kolfiberpapper. Adsorbatet desorberas senare, till exempel med användning av ånga (ofta på plats), för återanvändning eller bortskaffning och adsorbenten återanvänds. För kontinuerlig drift används normalt fler än två adsorptionsfilter parallellt, där ett av dem befinner sig i desorptionsfasen. Adsorption används ofta även som ett koncentrationssteg för att öka den efterföljande oxidationens effektivitet.

Tillämpligheten kan begränsas om energiåtgången för återvinning är för stor till följd av ett lågt VOC-innehåll.

c.

Absorption med användning av en lämplig vätska

Användning av en lämplig vätska för att avlägsna föroreningar från rågasen genom absorption, i synnerhet lösliga föreningar och fasta partiklar (stoft). Återvinning av lösningsmedel kan exempelvis göras genom destillation eller termisk desorption.

(För avlägsnande av stoft, se BAT 18.)

Allmänt tillämpligt.

II. Termisk rening av lösningsmedel i rågas med energiåtervinning

d.

Skickande av rågas till en förbränningsanläggning

All rågas eller delar av rågasen skickas som förbränningsluft och kompletterande bränsle till en förbränningsanläggning (inklusive kraftvärmeverk) för produktion av ånga och/eller elektricitet.

Ej tillämpligt för rågas som innehåller sådana ämnen som avses i artikel 59.5 i industriutsläppsdirektivet (IED). Tillämpligheten kan begränsas till följd av säkerhetsöverväganden.

e.

Rekuperativ termisk oxidation

Termisk oxidation med användning av värmen från avgaser, till exempel för att förvärma inkommande rågas.

Allmänt tillämpligt.

f.

Regenerativ termisk oxidation med flera bäddar eller med en ventillös roterande luftfördelare

En oxidationsenhet med flera bäddar (tre eller fem) fyllda med keramisk packning. Bäddarna är värmeväxlare som värms av rökgaserna från oxidationen varpå flödet vänds för att värma inluften till oxidationsenheten. Flödet byter regelbundet håll. I den ventillösa roterande luftfördelaren finns det keramiska mediet i ett ensamt roterande kärl som är uppdelat i flera olika delar.

Allmänt tillämpligt.

g.

Katalytisk oxidation

VOC-oxidationen underlättas av en katalysator för att sänka oxidationstemperaturen och minska bränsleförbrukningen. Frånluftsvärmen kan återvinnas genom rekuperativa eller regenerativa värmeväxlare. Högre oxidationstemperaturer (500–750 °C) används för rening av rågas från tillverkningen av lindningstråd.

Tillämpligheten kan begränsas av förekomsten av katalysatorförstörande ämnen.

III. Rening av lösningsmedel i rågas utan lösningsmedels- eller energiåtervinning

h.

Biologisk rågasrening

Damm avlägsnas från rågasen varpå rågasen skickas till en reaktor med biofiltermedium. Biofiltret består av en bädd av organiskt material (till exempel torv, ljung, kompost, rotflis, bark, barrvedsflis eller olika kombinationer av dessa) eller något inert material (till exempel lera, aktivt kol eller polyuretan), där rågasströmmen biologiskt oxideras av naturligt förekommande mikroorganismer till koldioxid, vatten, oorganiska salter och biomassa. Biofiltret är känsligt för damm, höga temperaturer och kraftiga variationer i rågasen, till exempel vad gäller inloppstemperaturen eller VOC-koncentrationen. Ytterligare näringstillförsel kan behövas.

Endast tillämpligt för rening av biologiskt nedbrytbara lösningsmedel.

i.

Termisk oxidation

Oxidation av VOC-innehållet genom att rågasen värms upp tillsammans med luft eller syrgas över självantändningspunkten i en förbränningskammare, varpå temperaturen hålls hög tillräckligt länge för att VOC-innehållet ska förbrännas fullständigt till koldioxid och vatten.

Allmänt tillämpligt.

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) anges i tabellerna 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 och 35 i dessa BAT-slutsatser.

BAT 16.   Bästa tillgängliga teknik för att minska energiförbrukningen för VOC-reningssystemet är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Bibehålla VOC-koncentrationen som skickas till rågasreningssystemet genom att använda fläktar med drivsystem med variabel frekvens | Användning av fläktar med drivsystem med variabel frekvens tillsammans med centraliserade rågasreningssystem för att anpassa luftflödet efter utsläppen från utrustningen som för tillfället är i drift. | Endast tillämpligt för centrala termiska rågasreningssystem vid satsvisa processer som tryckning. |
| b. | Intern koncentrering av lösningsmedel i rågasen | Rågasen återcirkuleras inom processen (internt) i härdningsugnar/torkare och/eller i sprutboxar så att VOC-koncentrationen i rågasen ökar och reningseffektiviteten i rågasreningssystemet förbättras. | Tillämpligheten kan begränsas av hälso- och säkerhetsaspekter som LEL och produktkvalitetskrav eller specifikationer. |
| c. | Extern koncentrering av lösningsmedel i rågasen genom adsorption | Koncentrationen av lösningsmedel i rågasen ökas genom ett kontinuerligt cirkulärt flöde av sprutboxens processluft, eventuellt kombinerat med rågas från härdningsugnar/torkare, genom användning av adsorptionsutrustning. Denna utrustning kan utgöras av






  — | adsorptionsfilter med fast bädd med aktivt kol eller zeolit, |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Bibehålla VOC-koncentrationen som skickas till rågasreningssystemet genom att använda fläktar med drivsystem med variabel frekvens

Användning av fläktar med drivsystem med variabel frekvens tillsammans med centraliserade rågasreningssystem för att anpassa luftflödet efter utsläppen från utrustningen som för tillfället är i drift.

Endast tillämpligt för centrala termiska rågasreningssystem vid satsvisa processer som tryckning.

b.

Intern koncentrering av lösningsmedel i rågasen

Rågasen återcirkuleras inom processen (internt) i härdningsugnar/torkare och/eller i sprutboxar så att VOC-koncentrationen i rågasen ökar och reningseffektiviteten i rågasreningssystemet förbättras.

Tillämpligheten kan begränsas av hälso- och säkerhetsaspekter som LEL och produktkvalitetskrav eller specifikationer.

c.

Extern koncentrering av lösningsmedel i rågasen genom adsorption

Koncentrationen av lösningsmedel i rågasen ökas genom ett kontinuerligt cirkulärt flöde av sprutboxens processluft, eventuellt kombinerat med rågas från härdningsugnar/torkare, genom användning av adsorptionsutrustning. Denna utrustning kan utgöras av

—

adsorptionsfilter med fast bädd med aktivt kol eller zeolit,

| — | adsorptionsfilter med fluidiserad bädd med aktivt kol, |
| --- | --- |

—

adsorptionsfilter med fluidiserad bädd med aktivt kol,

| — | adsorptionsfilter med rotor med aktivt kol eller zeolit, |
| --- | --- |

—

adsorptionsfilter med rotor med aktivt kol eller zeolit,

| — | molekylsikt. |
| --- | --- |

—

molekylsikt.

Tillämpligheten kan begränsas om energiåtgången är för stor till följd av ett lågt VOC-innehåll.

d.

Fördelningsteknik för att minska avgasens volym

Rågasen från härdningsugnarna/torkarna skickas till en stor kammare (fördelningskammare) och återcirkuleras delvis som inloppsluft till härdningsugnarna/torkarna. Överskottsluften från fördelningskammaren skickas till rågasreningssystemet. Denna cykel ökar VOC-innehållet i härdningsugnarnas/torkarnas luft och minskar volymen avgaser.

Allmänt tillämpligt.

1.1.11.2   NOX- och CO-utsläpp

BAT 17.   Bästa tillgängliga teknik för att minska NOX-utsläppen i avgaser, samtidigt som CO-utsläppen från den termiska reningen av lösningsmedel i rågasen begränsas, är att använda teknik a eller båda de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimering av förhållandena för termisk rening (utformning och drift) | Bra utformning av förbränningskammare, brännare och tillhörande utrustning/enheter kombinerat med optimering av förbränningsförhållandena (till exempel genom reglering av förbränningsparametrar som temperatur och uppehållstid) med eller utan användning av automatiska system och med planerat löpande underhåll av förbränningssystemet i enlighet med leverantörens rekommendationer. | För befintliga delanläggningar kan tillämpligheten vad gäller att anpassa utformningen vara begränsad. |
| b. | Användning av låg-NOX-brännare | Den högsta flamtemperaturen i förbränningskammaren minskas, vilket fördröjer men fullbordar förbränningen och ökar värmeöverföringen (ökad emissivitet hos lågan). Detta kombineras med ökad uppehållstid för att önskad VOC-rening ska uppnås. | Tillämpligheten kan vara begränsad för befintliga delanläggningar till följd av konstruktionsmässiga och/eller driftsmässiga begränsningar. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Optimering av förhållandena för termisk rening (utformning och drift)

Bra utformning av förbränningskammare, brännare och tillhörande utrustning/enheter kombinerat med optimering av förbränningsförhållandena (till exempel genom reglering av förbränningsparametrar som temperatur och uppehållstid) med eller utan användning av automatiska system och med planerat löpande underhåll av förbränningssystemet i enlighet med leverantörens rekommendationer.

För befintliga delanläggningar kan tillämpligheten vad gäller att anpassa utformningen vara begränsad.

b.

Användning av låg-NOX-brännare

Den högsta flamtemperaturen i förbränningskammaren minskas, vilket fördröjer men fullbordar förbränningen och ökar värmeöverföringen (ökad emissivitet hos lågan). Detta kombineras med ökad uppehållstid för att önskad VOC-rening ska uppnås.

Tillämpligheten kan vara begränsad för befintliga delanläggningar till följd av konstruktionsmässiga och/eller driftsmässiga begränsningar.

Tabell 1

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för NOX-utsläpp i avgaser och indikativ utsläppsnivå för CO-utsläpp i avgaser från den termiska reningen av rågas

| Parameter | Enhet | BAT-AEL (21)

  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) | Indikativ utsläppsnivå (21)

  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130 (22) | Ingen indikativ nivå |
| CO | Ingen BAT-AEL | 20–150 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL (21)

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

Indikativ utsläppsnivå (21)

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

NOX

mg/Nm3

20–130 (22)

Ingen indikativ nivå

CO

Ingen BAT-AEL

20–150

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.1.11.3   Stoftutsläpp

BAT 18.   Bästa tillgängliga teknik för att minska stoftutsläppen i avgaser från förberedelse, kapning, beläggning och slutbehandling av underlagets yta för de sektorer och processer som listas i tabell 2 är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Sprutbox med ridåvattensystem (vattenavskärmning) | En vattenridå som forsar ned vertikalt längs sprutboxens bakre vägg fångar upp färgpartiklar från sprutdimma. Blandningen av vatten och färg fångas upp i en behållare och vattnet återcirkuleras. |
| b. | Våtskrubbning | Färgpartiklar och annat stoft i rågasen separeras i skrubbningssystemet genom en kraftfull blandning av rågasen med vatten. (För avlägsnande av VOC, se BAT 15 c.) |
| c. | Torr separation av sprutdimma med förbehandlat material | En torr separation av färgsprutdimma med användning av membranfilter kombinerat med kalksten som förbehandlingsmaterial för att förhindra förorening av membranen. |
| d. | Torr separation av sprutdimma med användning av filter | Mekaniskt separationssystem, till exempel med användning av kartong, tyg eller sinter. |
| e. | Elfilter | I ett elfilter laddas partiklar och avskiljs under inverkan av ett elektriskt fält. I ett torrt elfilter avlägsnas det uppsamlade materialet mekaniskt (till exempel genom skakning, vibrering eller tryckluft). I ett vått elfilter spolas det bort med en lämplig vätska, vanligtvis ett vattenbaserat avskiljningsmedel. |

Teknik

Beskrivning

a.

Sprutbox med ridåvattensystem (vattenavskärmning)

En vattenridå som forsar ned vertikalt längs sprutboxens bakre vägg fångar upp färgpartiklar från sprutdimma. Blandningen av vatten och färg fångas upp i en behållare och vattnet återcirkuleras.

b.

Våtskrubbning

Färgpartiklar och annat stoft i rågasen separeras i skrubbningssystemet genom en kraftfull blandning av rågasen med vatten. (För avlägsnande av VOC, se BAT 15 c.)

c.

Torr separation av sprutdimma med förbehandlat material

En torr separation av färgsprutdimma med användning av membranfilter kombinerat med kalksten som förbehandlingsmaterial för att förhindra förorening av membranen.

d.

Torr separation av sprutdimma med användning av filter

Mekaniskt separationssystem, till exempel med användning av kartong, tyg eller sinter.

e.

Elfilter

I ett elfilter laddas partiklar och avskiljs under inverkan av ett elektriskt fält. I ett torrt elfilter avlägsnas det uppsamlade materialet mekaniskt (till exempel genom skakning, vibrering eller tryckluft). I ett vått elfilter spolas det bort med en lämplig vätska, vanligtvis ett vattenbaserat avskiljningsmedel.

Tabell 2

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för stoftutsläpp i avgaser

| Parameter | Sektor | Process | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stoft | Lackering av fordon | Sprutlackering | mg/Nm3 | < 1–3 |
| Beläggning av andra metall- och plastytor | Sprutlackering |
| Lackering av luftfartyg | Förberedelse (till exempel slipning eller blästring), lackering |
| Beläggning och tryck på metallförpackningar | Sprutapplicering |
| Beläggning av träytor | Förberedelse, beläggning |

Parameter

Sektor

Process

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

Stoft

Lackering av fordon

Sprutlackering

mg/Nm3

< 1–3

Beläggning av andra metall- och plastytor

Sprutlackering

Lackering av luftfartyg

Förberedelse (till exempel slipning eller blästring), lackering

Beläggning och tryck på metallförpackningar

Sprutapplicering

Beläggning av träytor

Förberedelse, beläggning

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.1.12   Energieffektivitet

BAT 19.   Bästa tillgängliga teknik för en effektiv energianvändning är att använda teknikerna a och b och en lämplig kombination av teknikerna c till h nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| Hanteringsrelaterade tekniker |
| a. | Energieffektivitetsplan | En energieffektivitetsplan är en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar definiering och beräkning av den specifika energiförbrukningen för verksamheten, fastställande av nyckeltal på årlig basis (till exempel MWh/ton av produkten) och planering av återkommande förbättringsmål med tillhörande åtgärder. Planen anpassas efter delanläggningens specifika karaktär, sett till utförd process (eller utförda processer), material, produkter etc. | Detaljnivån och beskaffenheten på energieffektivitetsplanen och redogörelsen för energibalansen hänger i allmänhet samman med anläggningens typ, storlek och komplexitet och med de typer av energikällor som används. Tekniken är eventuellt inte tillämplig om ytbehandlingen med organiska lösningsmedel utförs inom ramen för en större anläggning, förutsatt att energieffektivitetsplanen och redogörelsen för energibalansen för den större anläggningen på ett tillfredsställande sätt omfattar ytbehandlingen med organiska lösningsmedel. |
| b. | Redogörelse för energibalansen | Framtagning av en redogörelse för energibalansen en gång om året, som specificerar energiförbrukningen och energiproduktionen (inklusive energiexport) utifrån typen av källa (till exempel elektricitet, fossila bränslen, förnybar energi, importerad värme och/eller kyla). Redogörelsen ska innefatta följande:






  i) | Definiering av gränserna för energiförbrukningen och energiproduktionen för ytbehandlingen med organiska lösningsmedel. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Hanteringsrelaterade tekniker

a.

Energieffektivitetsplan

En energieffektivitetsplan är en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar definiering och beräkning av den specifika energiförbrukningen för verksamheten, fastställande av nyckeltal på årlig basis (till exempel MWh/ton av produkten) och planering av återkommande förbättringsmål med tillhörande åtgärder. Planen anpassas efter delanläggningens specifika karaktär, sett till utförd process (eller utförda processer), material, produkter etc.

Detaljnivån och beskaffenheten på energieffektivitetsplanen och redogörelsen för energibalansen hänger i allmänhet samman med anläggningens typ, storlek och komplexitet och med de typer av energikällor som används. Tekniken är eventuellt inte tillämplig om ytbehandlingen med organiska lösningsmedel utförs inom ramen för en större anläggning, förutsatt att energieffektivitetsplanen och redogörelsen för energibalansen för den större anläggningen på ett tillfredsställande sätt omfattar ytbehandlingen med organiska lösningsmedel.

b.

Redogörelse för energibalansen

Framtagning av en redogörelse för energibalansen en gång om året, som specificerar energiförbrukningen och energiproduktionen (inklusive energiexport) utifrån typen av källa (till exempel elektricitet, fossila bränslen, förnybar energi, importerad värme och/eller kyla). Redogörelsen ska innefatta följande:

i)

Definiering av gränserna för energiförbrukningen och energiproduktionen för ytbehandlingen med organiska lösningsmedel.

| ii) | Information om energiförbrukningen sett till levererad energi. |
| --- | --- |

ii)

Information om energiförbrukningen sett till levererad energi.

| iii) | Information om energin som exporteras från delanläggningen. |
| --- | --- |

iii)

Information om energin som exporteras från delanläggningen.

| iv) | Information om energiflödet (till exempel Sankey-diagram eller energibalansberäkningar) som visar hur energin används under hela processen. |
| --- | --- |

iv)

Information om energiflödet (till exempel Sankey-diagram eller energibalansberäkningar) som visar hur energin används under hela processen.

Redogörelsen för energibalansen anpassas efter delanläggningens specifika karaktär, sett till utförd process (eller utförda processer), material etc.

Processrelaterade tekniker

c.

Termisk isolering av tankar och cisterner som innehåller kylda eller uppvärmda vätskor, samt av förbrännings- och ångsystem

Detta kan exempelvis uppnås genom

| — | användning av tankar med dubbla väggar, |
| --- | --- |

—

användning av tankar med dubbla väggar,

| — | användning av förisolerade tankar, |
| --- | --- |

—

användning av förisolerade tankar,

| — | isolering av förbränningsutrustning, ångrör och rör som innehåller kylda eller uppvärmda vätskor. |
| --- | --- |

—

isolering av förbränningsutrustning, ångrör och rör som innehåller kylda eller uppvärmda vätskor.

Allmänt tillämpligt.

d.

Värmeåtervinning genom kraftvärmeproduktion – kraftvärme (CHP) eller kraftvärme med kylproduktion (CCHP)

Återvinning av värme (huvudsakligen från ångsystemet) för produktion av varmvatten/ånga för användning i industriprocesser/industriverksamheter. CCHP (även kallat trigeneration) är ett kraftvärmesystem med en absorptionskylare som använder lågtemperaturvärme för att producera kylt vatten.

Tillämpligheten kan begränsas av delanläggningens utformning, egenskaperna hos de varma gasströmmarna (till exempel flödeshastighet och temperatur) eller brist på lämpligt värmebehov.

e.

Värmeåtervinning från varma gasströmmar

Energiåtervinning från varma gasströmmar (till exempel från torkare eller kylzoner), exempelvis genom återcirkulation som processluft, genom användning av värmeväxlare, i processer eller externt.

f.

Flödesjustering av processluft och rågas

Justering av flödet av processluft och rågas utifrån behovet. Detta innefattar minskning av luftventilationen under stillestånd i produktion eller underhåll.

Allmänt tillämpligt.

g.

Återcirkulation av rågas från sprutbox

Infångning och återcirkulation av rågasen från sprutboxen i kombination med effektiv avskiljning av färgsprutdimma. Energiförbrukningen blir mindre än vid användning av friskluft.

Tillämpligheten kan begränsas till följd av beaktande av hälso- och säkerhetsaspekter.

h.

Optimerad cirkulation av varm luft i en härdningsbox med stor volym med hjälp av en luftturbulator

Luft blåses in på ett enda ställe i härdningsboxen och distribueras med hjälp av en luftturbulator som förvandlar det laminära luftflödet till önskat turbulent flöde.

Endast tillämpligt för sektorer med sprutlackering.

Tabell 3

Miljöprestandanivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEPL) för specifik energiförbrukning

| Sektor | Produkttyp | Enhet | BAT-AEPL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lackering av fordon | Personbilar | MWh/lackerat fordon | 0,5–1,3 |
| Lätta lastbilar | 0,8–2 |
| Lastbilshytter | 1–2 |
| Lastbilar | 0,3–0,5 |
| Bandlackering | Band av stål och/eller aluminium | kWh/m2 bandlackering | 0,2–2,5  (23) |
| Beläggning av textilier, folie och papper | Beläggning av textilier med polyuretan och/eller polyvinylklorid | kWh/m2 belagd yta | 1–5 |
| Tillverkning av lindningstråd | Trådar med en genomsnittlig diameter > 0,1 mm | kWh/kg belagd tråd | < 5 |
| Beläggning och tryck på metallförpackningar | Alla produkttyper | kWh/m2 belagd yta | 0,3–1,5 |
| Rulloffset med heatsetfärg | Alla produkttyper | Wh/m2 tryckt yta | 4–14 |
| Flexografi och rotogravyrtryck som inte är för publikationer | Alla produkttyper | Wh/m2 tryckt yta | 50–350 |
| Rotogravyrtryck för publikationer | Alla produkttyper | Wh/m2 tryckt yta | 10–30 |

Sektor

Produkttyp

Enhet

BAT-AEPL

(årsmedelvärde)

Lackering av fordon

Personbilar

MWh/lackerat fordon

0,5–1,3

Lätta lastbilar

0,8–2

Lastbilshytter

1–2

Lastbilar

0,3–0,5

Bandlackering

Band av stål och/eller aluminium

kWh/m2 bandlackering

0,2–2,5  (23)

Beläggning av textilier, folie och papper

Beläggning av textilier med polyuretan och/eller polyvinylklorid

kWh/m2 belagd yta

1–5

Tillverkning av lindningstråd

Trådar med en genomsnittlig diameter > 0,1 mm

kWh/kg belagd tråd

< 5

Beläggning och tryck på metallförpackningar

Alla produkttyper

kWh/m2 belagd yta

0,3–1,5

Rulloffset med heatsetfärg

Alla produkttyper

Wh/m2 tryckt yta

4–14

Flexografi och rotogravyrtryck som inte är för publikationer

Alla produkttyper

Wh/m2 tryckt yta

50–350

Rotogravyrtryck för publikationer

Alla produkttyper

Wh/m2 tryckt yta

10–30

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 19 b.

1.1.13   Vattenanvändning och produktion av avloppsvatten

BAT 20.   Bästa tillgängliga teknik för att minska vattenförbrukningen och produktionen av avloppsvatten från vattenbaserade processer (till exempel avfettning, rengöring, ytbehandling eller våtskrubbning) är att använda teknik a och en lämplig kombination av de övriga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Vattenhanteringsplan och vattenredovisningar | En vattenhanteringsplan och vattenredovisningar ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar






  — | flödesdiagram och en massbalans för vatten för delanläggningen, |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Vattenhanteringsplan och vattenredovisningar

En vattenhanteringsplan och vattenredovisningar ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar

—

flödesdiagram och en massbalans för vatten för delanläggningen,

| — | fastställande av vatteneffektivitetsmål, |
| --- | --- |

—

fastställande av vatteneffektivitetsmål,

| — | införande av vattenoptimeringstekniker (till exempel reglering av vattenanvändningen, vattenåtervinning, samt detektering och reparation av läckor). |
| --- | --- |

—

införande av vattenoptimeringstekniker (till exempel reglering av vattenanvändningen, vattenåtervinning, samt detektering och reparation av läckor).

Vattenredovisningar genomförs åtminstone en gång om året.

Vattenhanteringsplanens och vattenredovisningarnas detaljnivå och beskaffenhet hänger i allmänhet samman med delanläggningens typ, storlek och komplexitet. Tekniken är eventuellt inte tillämplig om ytbehandlingen med organiska lösningsmedel utförs inom ramen för en större anläggning, förutsatt att vattenhanteringsplanen och vattenredovisningarna för den större anläggningen på ett tillfredsställande sätt omfattar ytbehandlingen med organiska lösningsmedel.

b.

Stegvis sköljning i motsatt riktning

Sköljning i flera steg där vattnet strömmar i motsatt riktning mot arbetsstyckena/underlaget. På detta sätt möjliggörs en effektiv sköljning med liten vattenförbrukning.

Tillämpligt när sköljningsprocesser används.

c.

Återanvändning och/eller återvinning av vatten

Vattenflöden (till exempel använt sköljvatten eller utflödet från våtskrubbrar) återanvänds och/eller återvinns, vid behov efter rening med användning av tekniker som jonbyte eller filtrering (se BAT 21). Graden av återanvändning och/eller återvinning av vatten begränsas av delanläggningens vattenbalans, innehållet av föroreningar och/eller vattenflödenas egenskaper.

Allmänt tillämpligt.

Tabell 4

Miljöprestandanivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEPL) för specifik vattenförbrukning

| Sektor | Produkttyp | Enhet | BAT-AEPL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lackering av fordon | Personbilar | m3/lackerat fordon | 0,5–1,3 |
| Lätta lastbilar | 1–2,5 |
| Lastbilshytter | 0,7–3 |
| Lastbilar | 1–5 |
| Bandlackering | Band av stål och/eller aluminium | l/m2 bandlackering | 0,2–1,3  (24) |
| Beläggning och tryck på metallförpackningar | DWI-dryckesburkar i två delar | l/1 000 burkar | 90–110 |

Sektor

Produkttyp

Enhet

BAT-AEPL

(årsmedelvärde)

Lackering av fordon

Personbilar

m3/lackerat fordon

0,5–1,3

Lätta lastbilar

1–2,5

Lastbilshytter

0,7–3

Lastbilar

1–5

Bandlackering

Band av stål och/eller aluminium

l/m2 bandlackering

0,2–1,3  (24)

Beläggning och tryck på metallförpackningar

DWI-dryckesburkar i två delar

l/1 000 burkar

90–110

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 20 a.

1.1.14   Utsläpp till vatten

BAT 21.   Bästa tillgängliga teknik för att minska utsläppen till vatten och/eller möjliggöra återanvändning och återvinning av vatten från vattenbaserade processer (till exempel avfettning, rengöring, ytbehandling eller våtskrubbning) är att använda en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Typiska föroreningar som tekniken fokuserar på |
| --- | --- | --- |
| Förberedande, primär och generell behandling |
| a. | Utjämning | Balansering av flöden och föroreningsbelastningar genom användning av tankar eller andra hanteringstekniker. | Alla föroreningar. |
| b. | Neutralisering | Justering av avloppsvattnets pH-värde till en neutral nivå (ungefär 7). | Syror, alkalier. |
| c. | Fysisk avskiljning, till exempel med användning av filter, siktar, sand-/grusavskiljare, primära sedimenteringstankar eller magnetisk separering | Grövre föroreningar, suspenderat material, metallpartiklar. |
| Fysikalisk-kemisk behandling |
| d. | Adsorption | Avlägsnande av lösliga substanser (lösta ämnen) från avloppsvattnet genom att de överförs till ytan på fasta och mycket porösa partiklar (normalt aktivt kol). | Adsorberbara upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel AOX. |
| e. | Vakuumdestillation | Avlägsnande av föroreningar genom termisk rening av avloppsvatten under sänkt tryck. | Upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar som kan destilleras, till exempel vissa lösningsmedel. |
| f. | Utfällning | Omvandling av lösta förorenande ämnen till olösliga föreningar genom tillsats av utfällningsmedel. De fasta utfällningar som bildas separeras därefter genom sedimentering, flotation eller filtrering. | Utfällbara upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel metaller. |
| g. | Kemisk reduktion | Vid kemisk reduktion omvandlas föroreningar genom kemiska reduktionsmedel till liknande men mindre skadliga eller farliga föreningar. | Reducerbara upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel sexvärt krom (Cr(VI)) |
| h. | Jonbyte | Kvarhållande av föroreningar i jonform i avloppsvatten varvid de ersätts med mindre skadliga joner genom användning av ett jonbytarharts. Föroreningarna hålls kvar tillfälligt och frisätts sedan till en regenererings- eller backspolningsvätska. | Joniska upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel metaller. |
| i. | Strippning | Avlägsnande av avskiljbara föroreningar från vattenfasen med hjälp av en gasformig fas (till exempel ånga, kväve eller luft) som passerar genom vätskan. Effektiviteten i avlägsnandet kan förbättras genom att temperaturen höjs eller trycket sänks. | Avskiljbara föroreningar, till exempel vissa adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX). |
| Biologisk rening |
| j. | Biologisk rening | Användning av mikroorganismer för rening av avloppsvatten (till exempel anaerob eller aerob behandling). | Biologiskt nedbrytbara organiska föreningar. |
| Slutligt avlägsnande av fast material |
| k. | Koagulering och flockning | Koagulering och flockning används för att avskilja suspenderat fast material från avloppsvatten och görs ofta i flera steg. Koagulering utförs genom att koaguleringsmedel med en laddning som är motsatt den hos det suspenderade materialet tillsätts. Vid flockning sker en varsam blandning så att kollisioner mellan mikroflockpartiklar får dem att slås samman till större flockar. Flockningen kan underlättas genom tillsats av polymerer. | Suspenderat fast material och partikelbundna metaller |
| l. | Sedimentering | Avskiljning av suspenderade partiklar genom fällning till följd av gravitationens inverkan. |
| m. | Filtrering | Avskiljning av fasta partiklar från avloppsvatten genom att vattnet får passera ett poröst medium, till exempel sandfiltrering, nano-, mikro- och ultrafiltrering. |
| n. | Flotation | Avskiljning av fasta eller vätskeformiga partiklar från avloppsvatten genom att låta dem fångas upp av små gasbubblor, vanligtvis av luft. De flytande partiklarna samlas på vattenytan och fångas upp med skimmers. |

Teknik

Beskrivning

Typiska föroreningar som tekniken fokuserar på

Förberedande, primär och generell behandling

a.

Utjämning

Balansering av flöden och föroreningsbelastningar genom användning av tankar eller andra hanteringstekniker.

Alla föroreningar.

b.

Neutralisering

Justering av avloppsvattnets pH-värde till en neutral nivå (ungefär 7).

Syror, alkalier.

c.

Fysisk avskiljning, till exempel med användning av filter, siktar, sand-/grusavskiljare, primära sedimenteringstankar eller magnetisk separering

Grövre föroreningar, suspenderat material, metallpartiklar.

Fysikalisk-kemisk behandling

d.

Adsorption

Avlägsnande av lösliga substanser (lösta ämnen) från avloppsvattnet genom att de överförs till ytan på fasta och mycket porösa partiklar (normalt aktivt kol).

Adsorberbara upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel AOX.

e.

Vakuumdestillation

Avlägsnande av föroreningar genom termisk rening av avloppsvatten under sänkt tryck.

Upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar som kan destilleras, till exempel vissa lösningsmedel.

f.

Utfällning

Omvandling av lösta förorenande ämnen till olösliga föreningar genom tillsats av utfällningsmedel. De fasta utfällningar som bildas separeras därefter genom sedimentering, flotation eller filtrering.

Utfällbara upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel metaller.

g.

Kemisk reduktion

Vid kemisk reduktion omvandlas föroreningar genom kemiska reduktionsmedel till liknande men mindre skadliga eller farliga föreningar.

Reducerbara upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel sexvärt krom (Cr(VI))

h.

Jonbyte

Kvarhållande av föroreningar i jonform i avloppsvatten varvid de ersätts med mindre skadliga joner genom användning av ett jonbytarharts. Föroreningarna hålls kvar tillfälligt och frisätts sedan till en regenererings- eller backspolningsvätska.

Joniska upplösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar, till exempel metaller.

i.

Strippning

Avlägsnande av avskiljbara föroreningar från vattenfasen med hjälp av en gasformig fas (till exempel ånga, kväve eller luft) som passerar genom vätskan. Effektiviteten i avlägsnandet kan förbättras genom att temperaturen höjs eller trycket sänks.

Avskiljbara föroreningar, till exempel vissa adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX).

Biologisk rening

j.

Biologisk rening

Användning av mikroorganismer för rening av avloppsvatten (till exempel anaerob eller aerob behandling).

Biologiskt nedbrytbara organiska föreningar.

Slutligt avlägsnande av fast material

k.

Koagulering och flockning

Koagulering och flockning används för att avskilja suspenderat fast material från avloppsvatten och görs ofta i flera steg. Koagulering utförs genom att koaguleringsmedel med en laddning som är motsatt den hos det suspenderade materialet tillsätts. Vid flockning sker en varsam blandning så att kollisioner mellan mikroflockpartiklar får dem att slås samman till större flockar. Flockningen kan underlättas genom tillsats av polymerer.

Suspenderat fast material och partikelbundna metaller

l.

Sedimentering

Avskiljning av suspenderade partiklar genom fällning till följd av gravitationens inverkan.

m.

Filtrering

Avskiljning av fasta partiklar från avloppsvatten genom att vattnet får passera ett poröst medium, till exempel sandfiltrering, nano-, mikro- och ultrafiltrering.

n.

Flotation

Avskiljning av fasta eller vätskeformiga partiklar från avloppsvatten genom att låta dem fångas upp av små gasbubblor, vanligtvis av luft. De flytande partiklarna samlas på vattenytan och fångas upp med skimmers.

Tabell 5

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för direkta utsläpp till en vattenrecipient

| Ämne/parameter | Sektor | BAT-AEL  (25) |
| --- | --- | --- |
| Totalt suspenderat material (TSS) | Lackering av fordon
  Bandlackering
  Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar) | 5–30 mg/l |
| Kemisk syreförbrukning (COD)  (26) | 30–150 mg/l |
| Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluorid (F-)  (27) | 2–25 mg/l |
| Nickel (uttryckt som Ni) | Lackering av fordon
  Bandlackering | 0,05–0,4 mg/l |
| Zink (uttryckt som Zn) | 0,05–0,6 mg/l  (28) |
| Totalt krom (uttryckt som Cr)  (29) | Lackering av luftfartyg
  Bandlackering | 0,01–0,15 mg/l |
| Sexvärt krom (uttryckt som Cr(VI))  (30) | 0,01–0,05 mg/l |

Ämne/parameter

Sektor

BAT-AEL  (25)

Totalt suspenderat material (TSS)

Lackering av fordon

Bandlackering

Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar)

5–30 mg/l

Kemisk syreförbrukning (COD)  (26)

30–150 mg/l

Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)

0,1–0,4 mg/l

Fluorid (F-)  (27)

2–25 mg/l

Nickel (uttryckt som Ni)

Lackering av fordon

Bandlackering

0,05–0,4 mg/l

Zink (uttryckt som Zn)

0,05–0,6 mg/l  (28)

Totalt krom (uttryckt som Cr)  (29)

Lackering av luftfartyg

Bandlackering

0,01–0,15 mg/l

Sexvärt krom (uttryckt som Cr(VI))  (30)

0,01–0,05 mg/l

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 12.

Tabell 6

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för indirekta utsläpp till en vattenrecipient

| Ämne/parameter | Sektor | BAT-AEL (31)
   (32) |
| --- | --- | --- |
| Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX) | Lackering av fordon
  Bandlackering
  Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluorid (F-)  (33) | 2–25 mg/l |
| Nickel (uttryckt som Ni) | Lackering av fordon
  Bandlackering | 0,05–0,4 mg/l |
| Zink (uttryckt som Zn) | 0,05–0,6 mg/l (34) |
| Totalt krom (uttryckt som Cr)  (35) | Lackering av luftfartyg
  Bandlackering | 0,01–0,15 mg/l |
| Sexvärt krom (uttryckt som Cr(VI))  (36) | 0,01–0,05 mg/l |

Ämne/parameter

Sektor

BAT-AEL (31)
   (32)

Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)

Lackering av fordon

Bandlackering

Beläggning av och tryck på metallförpackningar (endast för DWI-burkar)

0,1–0,4 mg/l

Fluorid (F-)  (33)

2–25 mg/l

Nickel (uttryckt som Ni)

Lackering av fordon

Bandlackering

0,05–0,4 mg/l

Zink (uttryckt som Zn)

0,05–0,6 mg/l (34)

Totalt krom (uttryckt som Cr)  (35)

Lackering av luftfartyg

Bandlackering

0,01–0,15 mg/l

Sexvärt krom (uttryckt som Cr(VI))  (36)

0,01–0,05 mg/l

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 12.

1.1.15   Avfallshantering

BAT 22.   Bästa tillgängliga teknik för att minska mängden avfall som behöver bortskaffas är att använda teknikerna a och b samt en eller båda av teknikerna c och d som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Avfallsplan | En avfallsplan är en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) och utgörs av en uppsättning åtgärder som syftar till att: 1) minimera produktionen av avfall, 2) optimera återanvändningen, regenereringen och/eller återvinningen av avfall och/eller återvinningen av energi från avfall, 3) säkerställa att avfall bortskaffas på korrekt sätt. |
| b. | Övervakning av avfallsmängder | Årlig redovisning av mängden avfall som genereras för varje typ av avfall. Innehållet av lösningsmedel i avfallet fastställs med jämna mellanrum (åtminstone en gång per år) genom analys eller beräkning. |
| c. | Återvinning/återanvändning av lösningsmedel | Exempelvis följande tekniker kan användas:






  — | Återvinning/återanvändning av lösningsmedel från flytande avfall genom filtrering eller destillation inom eller utanför anläggningen. |

Teknik

Beskrivning

a.

Avfallsplan

En avfallsplan är en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) och utgörs av en uppsättning åtgärder som syftar till att: 1) minimera produktionen av avfall, 2) optimera återanvändningen, regenereringen och/eller återvinningen av avfall och/eller återvinningen av energi från avfall, 3) säkerställa att avfall bortskaffas på korrekt sätt.

b.

Övervakning av avfallsmängder

Årlig redovisning av mängden avfall som genereras för varje typ av avfall. Innehållet av lösningsmedel i avfallet fastställs med jämna mellanrum (åtminstone en gång per år) genom analys eller beräkning.

c.

Återvinning/återanvändning av lösningsmedel

Exempelvis följande tekniker kan användas:

—

Återvinning/återanvändning av lösningsmedel från flytande avfall genom filtrering eller destillation inom eller utanför anläggningen.

| — | Återvinning/återanvändning av lösningsmedelsinnehåll i dukar genom dränering baserad på gravitationens inverkan, urvridning eller centrifugering. |
| --- | --- |

—

Återvinning/återanvändning av lösningsmedelsinnehåll i dukar genom dränering baserad på gravitationens inverkan, urvridning eller centrifugering.

d.

Avfallsflödesspecifika åtgärder

Exempelvis följande tekniker kan användas:

| — | Minskning av vattenhalten i avfallet, till exempel genom användning av en filterpress för slambehandlingen. |
| --- | --- |

—

Minskning av vattenhalten i avfallet, till exempel genom användning av en filterpress för slambehandlingen.

| — | Minskning av mängden slam och lösningsmedelsavfall som genereras, till exempel genom ett minskat antal rengöringscykler (se BAT 9). |
| --- | --- |

—

Minskning av mängden slam och lösningsmedelsavfall som genereras, till exempel genom ett minskat antal rengöringscykler (se BAT 9).

| — | Användning av återanvändbara behållare, återanvändning av behållare för andra ändamål eller återvinning av behållares material. |
| --- | --- |

—

Användning av återanvändbara behållare, återanvändning av behållare för andra ändamål eller återvinning av behållares material.

| — | Skickande av använd kalksten från torrskrubbning till en kalkugn eller en cementugn. |
| --- | --- |

—

Skickande av använd kalksten från torrskrubbning till en kalkugn eller en cementugn.

1.1.16   Luktemissioner

BAT 23.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller, när detta inte är praktiskt möjligt, minska luktemissioner är att, som en del av miljöledningssystemet (se BAT 1), upprätta, genomföra och regelbundet se över en lukthanteringsplan som omfattar samtliga av följande delar:

| — | En rutin som innehåller åtgärder och tidsfrister. |
| --- | --- |

—

En rutin som innehåller åtgärder och tidsfrister.

| — | En rutin för agerande vid identifierade luktincidenter, till exempel klagomål. |
| --- | --- |

—

En rutin för agerande vid identifierade luktincidenter, till exempel klagomål.

| — | Ett program för förebyggande och minskning av luktemissioner som är utformat för att identifiera källan eller källorna, fastställa bidraget från olika källor och genomföra åtgärder för förebyggande och/eller minskning. |
| --- | --- |

—

Ett program för förebyggande och minskning av luktemissioner som är utformat för att identifiera källan eller källorna, fastställa bidraget från olika källor och genomföra åtgärder för förebyggande och/eller minskning.

Tillämplighet

Tillämpligheten är begränsad till fall där luktproblem kan förväntas och/eller har rapporterats för känsliga områden.

1.2   BAT-slutsatser för lackering av fordon

BAT-slutsatsen i detta avsnitt gäller för lackering av fordon (personbilar, lätta lastbilar, lastbilar, lastbilshytter och bussar) och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

1.2.1   VOC-utsläpp och förbrukning av energi och råvaror

BAT 24.   Bästa tillgängliga teknik för att minska förbrukningen av lösningsmedel, andra råvaror och energi, samt för att minska VOC-utsläppen, är att använda en eller en kombination av de lackeringssystem som anges nedan.

| Lackeringssystem | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Blandad lackering (lösningsmedelsbaserad blandning) | Lackeringssystem där ett lackeringslager (grundfärg eller baslack) är vattenbaserat. | Endast tillämpligt för nya delanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar. |
| b. | Vattenbaserad lackering | Lackeringssystem där grundfärgs- och baslackslagren är vattenbaserade. |
| c. | Integrerad lackeringsprocess | Lackeringssystem som kombinerar funktionerna hos grundfärg och baslack och appliceras genom sprutlackering i två steg. |
| d. | Three-wet-process | Lackeringssystem där lagren grundfärg, baslack och klarlack appliceras utan mellanliggande torkning. Grundfärgen och baslacken kan vara lösningsmedelsbaserade eller vattenbaserade. |

Lackeringssystem

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Blandad lackering (lösningsmedelsbaserad blandning)

Lackeringssystem där ett lackeringslager (grundfärg eller baslack) är vattenbaserat.

Endast tillämpligt för nya delanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar.

b.

Vattenbaserad lackering

Lackeringssystem där grundfärgs- och baslackslagren är vattenbaserade.

c.

Integrerad lackeringsprocess

Lackeringssystem som kombinerar funktionerna hos grundfärg och baslack och appliceras genom sprutlackering i två steg.

d.

Three-wet-process

Lackeringssystem där lagren grundfärg, baslack och klarlack appliceras utan mellanliggande torkning. Grundfärgen och baslacken kan vara lösningsmedelsbaserade eller vattenbaserade.

Tabell 7

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från lackering av fordon

| Parameter | Fordonstyp | Enhet | BAT-AEL  (37)

  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ny delanläggning | Befintlig delanläggning |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Personbilar | g VOC per m2 yta  (38) | 8–15 | 8–30 |
| Lätta lastbilar | 10–20 | 10–40 |
| Lastbilshytter | 8–20 | 8–40 |
| Lastbilar | 10–40 | 10–50 |
| Bussar | < 100 | 90–150 |

Parameter

Fordonstyp

Enhet

BAT-AEL  (37)

(årsmedelvärde)

Ny delanläggning

Befintlig delanläggning

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Personbilar

g VOC per m2 yta  (38)

8–15

8–30

Lätta lastbilar

10–20

10–40

Lastbilshytter

8–20

8–40

Lastbilar

10–40

10–50

Bussar

< 100

90–150

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

1.2.2   Avfallskvantitet som lämnar anläggningen

Tabell 8

Indikativa nivåer för den specifika avfallskvantitet som lämnar anläggningen från lackering av fordon

| Parameter | Fordonstyp | Relevanta avfallsflöden | Enhet | Indikativ nivå
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avfallskvantitet som lämnar anläggningen | Personbilar | — | Färgavfall |

Parameter

Fordonstyp

Relevanta avfallsflöden

Enhet

Indikativ nivå

(årsmedelvärde)

Avfallskvantitet som lämnar anläggningen

Personbilar

—

Färgavfall

| — | Avfall från plastisoler, tätningsmedel och lim |
| --- | --- |

—

Avfall från plastisoler, tätningsmedel och lim

| — | Använda lösningsmedel |
| --- | --- |

—

Använda lösningsmedel

| — | Färgslam |
| --- | --- |

—

Färgslam

| — | Annat avfall från lackeringsanläggning (till exempel absorberingsmedel och rengöringsmaterial, filter, förpackningsmaterial och använt aktivt kol) |
| --- | --- |

—

Annat avfall från lackeringsanläggning (till exempel absorberingsmedel och rengöringsmaterial, filter, förpackningsmaterial och använt aktivt kol)

kg/lackerat fordon

3–9  (39)

Lätta lastbilar

4–17  (39)

Lastbilshytter

2–11  (39)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 22 b.

1.3   BAT-slutsatser för beläggning av andra metall- och plastytor

Utsläppsnivåerna som anges nedan för beläggning av andra metall- och plastytor är kopplade till de allmänna BAT-slutsatser som beskrivs i avsnitt 1.1. Utsläppsnivåerna som anges nedan är eventuellt inte tillämpliga när fordonsdelar av metall och/eller plast lackeras i en lackeringsanläggning för fordon och dessa utsläpp ingår i beräkningen av de totala VOC-utsläppen för lackering av fordon (se avsnitt 1.2).

Tabell 9

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från beläggning av andra metall- och plastytor

| Parameter | Process | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Beläggning av metallytor | kg VOC per kg massa fasta ämnen | < 0,05–0,2 |
| Beläggning av plastytor | < 0,05–0,3 |

Parameter

Process

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Beläggning av metallytor

kg VOC per kg massa fasta ämnen

< 0,05–0,2

Beläggning av plastytor

< 0,05–0,3

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Som ett alternativ till BAT-AEL-värdena i tabell 9 kan BAT-AEL-värdena i såväl tabell 10 som tabell 11 användas.

Tabell 10

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från beläggning av andra metall- och plastytor

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 1–10 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 1–10

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 11

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från beläggning av andra metall- och plastytor

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20 (40)
   (41) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1–20 (40)
   (41)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.4   BAT-slutsatser för lackering av båtar och fartyg

BAT-slutsatsen i detta avsnitt gäller för lackering av båtar och fartyg och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

BAT 25.   Bästa tillgängliga teknik för att minska de totala VOC-utsläppen och stoftutsläppen till luft, minska utsläppen till vatten och förbättra den övergripande miljöprestandan är att använda teknikerna a och b och en kombination av teknikerna c till i nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| Hantering av avfall och avloppsvatten |
| a. | Separering av avfalls- och avloppsvattensflöden | Hamnar och slipar förses med






  — | ett system för att samla in och hantera torrt avfall på ett effektivt sätt och hålla det separerat från vått avfall, |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Hantering av avfall och avloppsvatten

a.

Separering av avfalls- och avloppsvattensflöden

Hamnar och slipar förses med

—

ett system för att samla in och hantera torrt avfall på ett effektivt sätt och hålla det separerat från vått avfall,

| — | ett system för att separera avloppsvatten från dagvatten och avrinningsvatten. |
| --- | --- |

—

ett system för att separera avloppsvatten från dagvatten och avrinningsvatten.

Endast tillämpligt för nya delanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar.

Tekniker gällande förberedelse- och lackeringsprocesser

b.

Restriktioner för svåra väderförhållanden

Om behandlingsområden inte är helt inneslutna utförs inte blästring och/eller lackering genom högtryckssprutning ifall svåra väderförhållanden observeras eller kan förväntas,

Allmänt tillämpligt.

c.

Partiell inneslutning av behandlingsområden

Finmaskiga nät och/eller vattenridåer används runt områden där blästring och/eller lackering genom högtryckssprutning utförs för att förhindra stoftutsläpp. Dessa lösningar kan vara permanenta eller temporära.

Tillämpligheten kan begränsas av storleken och formen på området som ska inneslutas. Vattenridåer går eventuellt inte att använda under kalla klimatförhållanden.

d.

Fullständig inneslutning av behandlingsområden

Blästring och/eller lackering genom högtryckssprutning utförs i hallar, slutna verkstäder, områden omgärdade med textilier eller områden som är fullständigt inneslutna med nät för att förhindra stoftutsläpp. Luft från behandlingsområden sugs ut och kan skickas vidare till rågasrening; se även BAT 14 b.

Tillämpligheten kan begränsas av storleken och formen på området som ska inneslutas.

e.

Torrblästring i ett slutet system

Torrblästring med användning av skarpkantig eller kulformig stålsand utförs i ett slutet blästringssystem som är försett med ett sugmunstycke och slunghjul för slungblästring.

Allmänt tillämpligt.

f.

Våtblästring

Blästring utförs med vatten som innehåller ett fint slipande material, som fint slagg (till exempel kopparslagg) eller kvarts.

Eventuellt inte tillämpligt under kalla klimatförhållanden och/eller i inneslutna områden (som fraktbehållare eller dubbelbottnade tankar) på grund av den kraftiga dimbildningen.

g.

Vattenspolning eller -blästring under (ultra-) högt tryck ([U]HP)

Blästring under (ultra-) högt tryck ([U]HP) är en dammfri ytbehandlingsmetod som använder vatten under extremt högt tryck. Det finns alternativ med eller utan slipmedel.

Eventuellt inte tillämpligt under kalla klimatförhållanden eller till följd av ytspecifikationer (till exempel nya ytor eller punktblästring).

h.

Strippning av beläggningar med induktionsvärme

Ett induktionshuvud förs över ytan vilket orsakar lokal snabbuppvärmning av stålet vilket i sin tur lossar gamla beläggningar.

Eventuellt inte tillämpligt för ytor med en tjocklek som understiger 5 mm och/eller för ytor med komponenter som är känsliga för induktionsvärme (till exempel isolering eller brännbara ämnen).

i.

Rengöringssystem för skrov och propeller under vatten

Rengöringssystem under vatten som använder trycksatt vatten och roterande polypropenborstar.

Ej tillämpligt för fartyg i hel torrdocka.

Tabell 12

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från lackering av båtar och fartyg

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | kg VOC per kg massa fasta ämnen | < 0,375 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

kg VOC per kg massa fasta ämnen

< 0,375

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

1.5   BAT-slutsatser för lackering av luftfartyg

BAT-slutsatsen i detta avsnitt gäller för lackering av luftfartyg och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

BAT 26.   Bästa tillgängliga teknik för att minska de totala VOC-utsläppen och förbättra den övergripande miljöprestandan vid lackering av luftfartyg är att använda teknik a eller båda de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Inneslutning | Komponenter lackeras i slutna sprutboxar (se BAT 14 b). | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Direkt tryck | Användning av en tryckenhet för direkt tryck av komplexa layouter på luftfartygets delar. | Tillämpligheten kan begränsas av tekniska skäl (till exempel applikatorställningens åtkomst och specialanpassade färger). |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Inneslutning

Komponenter lackeras i slutna sprutboxar (se BAT 14 b).

Allmänt tillämpligt.

b.

Direkt tryck

Användning av en tryckenhet för direkt tryck av komplexa layouter på luftfartygets delar.

Tillämpligheten kan begränsas av tekniska skäl (till exempel applikatorställningens åtkomst och specialanpassade färger).

Tabell 13

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från lackering av luftfartyg

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | kg VOC per kg massa fasta ämnen | 0,2–0,58 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

kg VOC per kg massa fasta ämnen

0,2–0,58

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

1.6   BAT-slutsatser för bandlackering

Utsläppsnivåerna för bandlackering som anges nedan är kopplade till de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

Tabell 14

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från bandlackering

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 1–3 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 1–3

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 15

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från bandlackering

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20 (42)
   (43) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1–20 (42)
   (43)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.7   BAT-slutsatser för tillverkning av tejp

Utsläppsnivåerna för tillverkning av tejp som anges nedan är kopplade till de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

Tabell 16

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från tillverkning av tejp

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 1–3  (44) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 1–3  (44)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 17

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från tillverkning av tejp

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 2–20 (45)
   (46) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

2–20 (45)
   (46)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.8   BAT-slutsatser för beläggning av textilier, folie och papper

Utsläppsnivåerna för beläggning av textilier, folie och papper som anges nedan är kopplade till de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

Tabell 18

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från beläggning av textilier, folie och papper

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 1–5 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 1–5

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 19

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från beläggning av textilier, folie och papper

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–20 (47)
   (48) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

5–20 (47)
   (48)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.9   BAT-slutsatser för tillverkning av lindningstråd

BAT-slutsatsen i detta avsnitt gäller för tillverkning av lindningstråd och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

BAT 27.   Bästa tillgängliga teknik för att minska de totala VOC-utsläppen och energiförbrukningen är att använda teknik a och en eller en kombination av teknikerna b till d som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Processintegrerad VOC-oxidering | Blandningen av luft och lösningsmedel som uppstår genom avdunstningen av lösningsmedel under den upprepade lackhärdningsprocessen behandlas i en katalytisk oxideringsenhet (se BAT 15 g) som är integrerad i härdningsugnen/torkaren. Restvärmen från den katalytiska oxideringsenheten används i torkningsprocessen för att värma upp det cirkulerande luftflödet och/eller som processvärme för andra ändamål inom delanläggningen. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Lösningsmedelsfria smörjmedel | Lösningsmedelsfria smörjmedel appliceras på ett av följande sätt:






  — | Tråden dras genom en smörjmedelsindränkt filt. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Processintegrerad VOC-oxidering

Blandningen av luft och lösningsmedel som uppstår genom avdunstningen av lösningsmedel under den upprepade lackhärdningsprocessen behandlas i en katalytisk oxideringsenhet (se BAT 15 g) som är integrerad i härdningsugnen/torkaren. Restvärmen från den katalytiska oxideringsenheten används i torkningsprocessen för att värma upp det cirkulerande luftflödet och/eller som processvärme för andra ändamål inom delanläggningen.

Allmänt tillämpligt.

b.

Lösningsmedelsfria smörjmedel

Lösningsmedelsfria smörjmedel appliceras på ett av följande sätt:

—

Tråden dras genom en smörjmedelsindränkt filt.

| — | Ett smörjmedelsindränkt filament löper med tråden och paraffinvaxet smälter till följd av trådens restvärme och friktionsvärmen. |
| --- | --- |

—

Ett smörjmedelsindränkt filament löper med tråden och paraffinvaxet smälter till följd av trådens restvärme och friktionsvärmen.

Tillämpligheten kan begränsas av produktkvalitetskrav eller specifikationer, till exempel diameter.

c.

Självsmörjande beläggningar

Ett smörjsteg som innehåller lösningsmedel undviks genom användning av ett beläggningssystem som även innefattar smörjmedel (ett särskilt vax).

Tillämpligheten kan begränsas av produktkvalitetskrav eller specifikationer.

d.

Beläggning med lack med högt innehåll av fasta partiklar

Användning av lack med en halt av fasta partiklar på upp till 45 %. För tunna trådar (med en diameter på högst 0,1 mm) gäller en halt av fasta partiklar på upp till 30 %.

Tabell 20

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från tillverkning av lindningstråd

| Parameter | Produkttyp | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Beläggning av lindningstråd med en genomsnittlig diameter som överstiger 0,1 mm | g VOC per kg belagd tråd | 1–3,3 |

Parameter

Produkttyp

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Beläggning av lindningstråd med en genomsnittlig diameter som överstiger 0,1 mm

g VOC per kg belagd tråd

1–3,3

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 21

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från tillverkning av lindningstråd

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–40 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

5–40

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.10   BAT-slutsatser för beläggning och tryck på metallförpackningar

Utsläppsnivåerna för beläggning och tryck på metallförpackningar som anges nedan är kopplade till de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

Tabell 22

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från beläggning och tryck på metallförpackningar

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | g VOC per m2 belagd/tryckt yta | < 1–3,5 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

g VOC per m2 belagd/tryckt yta

< 1–3,5

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Som ett alternativ till BAT-AEL-värdena i tabell 22 kan BAT-AEL-värdena i såväl tabell 23 som tabell 24 användas.

Tabell 23

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från beläggning och tryck på metallförpackningar

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 1–12 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 1–12

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 24

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från beläggning och tryck på metallförpackningar

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (49) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (49)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.11   BAT-slutsatser för rulloffset med heatsetfärg

BAT-slutsatsen i detta avsnitt gäller för rulloffset med heatsetfärg och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

BAT 28.   Bästa tillgängliga teknik för att minska de totala VOC-utsläppen är att använda en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| Materialbaserade tekniker och trycktekniker |
| a. | Användning av tillsatser med låg halt av isopropanol (IPA) eller ingen isopropanol i fuktvatten | Minskad eller ingen användning av isopropanol (IPA) som vätmedel i fuktvatten genom ersättning med blandningar av andra organiska föreningar som inte är flyktiga eller som har en låg flyktighet. | Tillämpligheten kan begränsas av krav eller specifikationer gällande teknik och produktkvalitet. |
| b. | Vattenfri offsettryckning | Modifiering av tryckanordning och processer innan tryck för att möjliggöra användning av specialbelagda offsetplåtar utan krav på fuktning. | Eventuellt inte tillämpligt för långa tryckomgångar eftersom plåtarna behöver bytas oftare. |
| Rengöringstekniker |
| c. | Användning av VOC-fria lösningsmedel eller lösningsmedel med låg flyktighet för automatisk tryckduksrengöring | Användning av organiska föreningar som inte är flyktiga eller som har en låg flyktighet som rengöringsmedel för automatisk tryckduksrengöring. | Allmänt tillämpligt. |
| Tekniker för rågasrening |
| d. | Rulloffset-torkare integrerad med rågasrening | En rulloffset-torkare med en integrerad rågasreningsenhet som låter inkommande torkarluft blandas med en del av avgaserna som kommer från systemet för termisk rening av rågas. | Tillämpligt för nya delanläggningar och vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar. |
| e. | Utsugning och rening av luft från tryckrummet eller den inneslutna tryckningen | Dirigering av utsugen luft från tryckrummet eller den inneslutna tryckningen till torkaren. Som en följd kommer en del av de lösningsmedel som avdunstar i tryckrummet eller i den inneslutna tryckningen att renas genom termisk rening (se BAT 15) nedströms om torkaren. | Allmänt tillämpligt. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Materialbaserade tekniker och trycktekniker

a.

Användning av tillsatser med låg halt av isopropanol (IPA) eller ingen isopropanol i fuktvatten

Minskad eller ingen användning av isopropanol (IPA) som vätmedel i fuktvatten genom ersättning med blandningar av andra organiska föreningar som inte är flyktiga eller som har en låg flyktighet.

Tillämpligheten kan begränsas av krav eller specifikationer gällande teknik och produktkvalitet.

b.

Vattenfri offsettryckning

Modifiering av tryckanordning och processer innan tryck för att möjliggöra användning av specialbelagda offsetplåtar utan krav på fuktning.

Eventuellt inte tillämpligt för långa tryckomgångar eftersom plåtarna behöver bytas oftare.

Rengöringstekniker

c.

Användning av VOC-fria lösningsmedel eller lösningsmedel med låg flyktighet för automatisk tryckduksrengöring

Användning av organiska föreningar som inte är flyktiga eller som har en låg flyktighet som rengöringsmedel för automatisk tryckduksrengöring.

Allmänt tillämpligt.

Tekniker för rågasrening

d.

Rulloffset-torkare integrerad med rågasrening

En rulloffset-torkare med en integrerad rågasreningsenhet som låter inkommande torkarluft blandas med en del av avgaserna som kommer från systemet för termisk rening av rågas.

Tillämpligt för nya delanläggningar och vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar.

e.

Utsugning och rening av luft från tryckrummet eller den inneslutna tryckningen

Dirigering av utsugen luft från tryckrummet eller den inneslutna tryckningen till torkaren. Som en följd kommer en del av de lösningsmedel som avdunstar i tryckrummet eller i den inneslutna tryckningen att renas genom termisk rening (se BAT 15) nedströms om torkaren.

Allmänt tillämpligt.

Tabell 25

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från rulloffset med heatsetfärg

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | kg VOC per kg tillförd tryckfärg | < 0,01–0,04 (50) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

kg VOC per kg tillförd tryckfärg

< 0,01–0,04 (50)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Som ett alternativ till BAT-AEL-värdena i tabell 25 kan BAT-AEL-värdena i såväl tabell 26 som tabell 27 användas.

Tabell 26

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från rulloffset med heatsetfärg

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 1–10 (51) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 1–10 (51)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 27

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från rulloffset med heatsetfärg

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–15 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1–15

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.12   BAT-slutsatser för flexografi och rotogravyrtryck som inte är för publikationer

Utsläppsnivåerna för flexografi och rotogravyrtryck som inte är för publikationer som anges nedan är kopplade till de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

Tabell 28

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från flexografi och rotogravyrtryck som inte är för publikationer

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | kg VOC per kg massa fasta ämnen | < 0,1–0,3 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

kg VOC per kg massa fasta ämnen

< 0,1–0,3

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Som ett alternativ till BAT-AEL-värdena i tabell 28 kan BAT-AEL-värdena i såväl tabell 29 som tabell 30 användas.

Tabell 29

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från flexografi och rotogravyrtryck som inte är för publikationer

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 1–12 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 1–12

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 30

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från flexografi och rotogravyrtryck som inte är för publikationer

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20 (52)
   (53) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1–20 (52)
   (53)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.13   BAT-slutsatser för rotogravyrtryck som är för publikationer

BAT-slutsatsen i detta avsnitt gäller för rotogravyrtryck som är för publikationer och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

BAT 29.   Bästa tillgängliga teknik för att minska VOC-utsläppen från rotogravyrtryck som är för publikationer är att använda ett återvinningssystem för toluen baserat på adsorption och en eller båda av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Användning av retentionsfärg | Retentionsfärg bromsar bildandet av en torkad filmyta, vilket gör att toluenet kan förångas under en längre tid och därigenom kan mer toluen frigöras i torkaren och återvinnas av återvinningssystemet för toluen. |
| b. | Automatiska rengöringssystem anslutna till återvinningssystemet för toluen | Automatisk cylinderrengöring med luftutsug till återvinningssystemet för toluen. |

Teknik

Beskrivning

a.

Användning av retentionsfärg

Retentionsfärg bromsar bildandet av en torkad filmyta, vilket gör att toluenet kan förångas under en längre tid och därigenom kan mer toluen frigöras i torkaren och återvinnas av återvinningssystemet för toluen.

b.

Automatiska rengöringssystem anslutna till återvinningssystemet för toluen

Automatisk cylinderrengöring med luftutsug till återvinningssystemet för toluen.

Tabell 31

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från rotogravyrtryck som är för publikationer

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 2,5 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 2,5

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 32

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från rotogravyrtryck som är för publikationer

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 10–20 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

10–20

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

1.14   BAT-slutsatser för beläggning av träytor

Utsläppsnivåerna för beläggning av träytor som anges nedan är kopplade till de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

Tabell 33

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för totala VOC-utsläpp från beläggning av träytor

| Parameter | Belagda underlag | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- | --- |
| Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Platta underlag | kg VOC per kg massa fasta ämnen | < 0,1 |
| Andra underlag än platta underlag | < 0,25 |

Parameter

Belagda underlag

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Totala VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Platta underlag

kg VOC per kg massa fasta ämnen

< 0,1

Andra underlag än platta underlag

< 0,25

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Som ett alternativ till BAT-AEL-värdena i tabell 33 kan BAT-AEL-värdena i såväl tabell 34 som tabell 35 användas.

Tabell 34

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för flyktiga VOC-utsläpp från beläggning av träytor

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel | Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel | < 10 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(årsmedelvärde)

Flyktiga VOC-utsläpp beräknade utifrån massbalansen för lösningsmedel

Procentandel (%) av tillfört lösningsmedel

< 10

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 10.

Tabell 35

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för VOC-utsläpp i avgaser från beläggning av träytor

| Parameter | Enhet | BAT-AEL
  (dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–20 (54) |

Parameter

Enhet

BAT-AEL

(dygnsmedelvärde eller medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

5–20 (54)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 11.

2.   BAT-SLUTSATSER FÖR BEHANDLING AV TRÄ OCH TRÄPRODUKTER MED KEMIKALIER

2.1   Miljöledningssystem

BAT 30.   Bästa tillgängliga teknik för att förbättra den övergripande miljöprestandan är att utarbeta och genomföra ett miljöledningssystem (EMS) som omfattar samtliga av delarna i till xx i 1 samt följande specifika aspekter:

| i) | Följande av utvecklingen av biocidprodukter och tillhörande lagstiftning (till exempel godkännande av produkter enligt förordningen om biocidprodukter) i syfte att använda de mest miljövänliga processerna. |
| --- | --- |

i)

Följande av utvecklingen av biocidprodukter och tillhörande lagstiftning (till exempel godkännande av produkter enligt förordningen om biocidprodukter) i syfte att använda de mest miljövänliga processerna.

| ii) | Inkluderande av en massbalans för lösningsmedel för lösningsmedelsbaserad behandling och kreosotbehandling (se BAT 33 c). |
| --- | --- |

ii)

Inkluderande av en massbalans för lösningsmedel för lösningsmedelsbaserad behandling och kreosotbehandling (se BAT 33 c).

| iii) | Identifiering och registrering av all miljökritisk process- och reningsutrustning (där ett fel eller ett driftstopp skulle kunna få miljöpåverkan) (se BAT 46 c). Registret över kritisk utrustning hålls uppdaterat. |
| --- | --- |

iii)

Identifiering och registrering av all miljökritisk process- och reningsutrustning (där ett fel eller ett driftstopp skulle kunna få miljöpåverkan) (se BAT 46 c). Registret över kritisk utrustning hålls uppdaterat.

| iv) | Inkluderande av planer för att förhindra och kontrollera spill och läckage, inklusive riktlinjer för avfallshantering med inriktning på att hantera avfall som uppkommer vid omhändertagande av spill (se BAT 46). |
| --- | --- |

iv)

Inkluderande av planer för att förhindra och kontrollera spill och läckage, inklusive riktlinjer för avfallshantering med inriktning på att hantera avfall som uppkommer vid omhändertagande av spill (se BAT 46).

| v) | Registrering av läckage och spill som sker genom olyckshändelse och förbättringsplaner (motåtgärder). |
| --- | --- |

v)

Registrering av läckage och spill som sker genom olyckshändelse och förbättringsplaner (motåtgärder).

Anmärkning

Genom förordning (EG) nr 1221/2009 inrättas Europeiska unionens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas), som är ett exempel på ett miljöledningssystem som är i överensstämmelse med denna bästa tillgängliga teknik.

Tillämplighet

Miljöledningssystemets detaljnivå och grad av formalisering hänger i allmänhet samman med anläggningens typ, storlek och komplexitet och med den miljöpåverkan anläggningen kan ha.

2.2   Substitution av skadliga/farliga ämnen

BAT 31.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller minska utsläppen av polycykliska aromatiska kolväten (PAH) och/eller lösningsmedel är att använda vattenbaserade skyddsmedel.

Beskrivning

Lösningsmedelsbaserade skyddsmedel eller kreosot ersätts med vattenbaserade skyddsmedel. Vatten agerar som bärare för biociderna.

Tillämplighet

Tillämpligheten kan begränsas av produktkvalitetskrav eller specifikationer.

BAT 32.   Bästa tillgängliga teknik för att minska miljöriskerna kopplade till användningen av impregneringskemikalier är att ersätta de impregneringskemikalier som för närvarande används med mindre farliga kemikalier, baserat på en regelbunden undersökning (till exempel en gång per år) för att se vilka nya och säkrare alternativ som eventuellt finns.

Tillämplighet

Möjligheten till substitution kan begränsas av produktkvalitetskrav eller specifikationer.

2.3   Resurseffektivitet

BAT 33.   Bästa tillgängliga teknik för att öka resurseffektiviteten och minska miljöpåverkan och miljöriskerna kopplade till användningen av impregneringskemikalier är att minska förbrukningen av dessa kemikalier genom att använda samtliga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Användning av ett effektivt appliceringssystem för skyddsmedlet | Appliceringssystem där träet sänks ned i träskyddsmedelslösningen är mer effektiva än exempelvis sprutning. Appliceringseffektiviteten hos vakuumprocesser (slutet system) är nära 100 %. Vid valet av appliceringssystem ska hänsyn tas till användningsklassen och den penetrationsnivå som krävs. | Endast tillämpligt för nya delanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar. |
| b. | Kontroll och optimering av förbrukningen av impregneringskemikalier för den specifika slutanvändningen | Kontroll och optimering av förbrukningen av impregneringskemikalier genom






  a) | vägning av träet/träprodukterna före och efter impregnering, eller |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Användning av ett effektivt appliceringssystem för skyddsmedlet

Appliceringssystem där träet sänks ned i träskyddsmedelslösningen är mer effektiva än exempelvis sprutning. Appliceringseffektiviteten hos vakuumprocesser (slutet system) är nära 100 %. Vid valet av appliceringssystem ska hänsyn tas till användningsklassen och den penetrationsnivå som krävs.

Endast tillämpligt för nya delanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar.

b.

Kontroll och optimering av förbrukningen av impregneringskemikalier för den specifika slutanvändningen

Kontroll och optimering av förbrukningen av impregneringskemikalier genom

a)

vägning av träet/träprodukterna före och efter impregnering, eller

| b) | fastställande av mängden träskyddsmedelslösning under och efter impregneringen. |
| --- | --- |

b)

fastställande av mängden träskyddsmedelslösning under och efter impregneringen.

Förbrukningen av impregneringskemikalierna följer leverantörernas rekommendationer och leder inte till överskridande av retentionskraven (som exempelvis anges i produktkvalitetsstandarder).

Allmänt tillämpligt.

c.

Massbalans för lösningsmedel

Sammanställning, som åtminstone utförs en gång om året, av delanläggningens tillförda och utsläppta organiska lösningsmedel, enligt definitionen i punkt 2 i del 7 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU.

Endast tillämpligt för delanläggningar där lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier eller kreosot används.

d.

Mätningar och justeringar av träets fukthalt innan behandlingen

Träets fukthalt mäts innan behandlingen (till exempel genom mätning av det elektriska motståndet eller genom vägning) och justeras vid behov (till exempel genom ytterligare torkning av träet) för att optimera impregneringsprocessen och säkerställa den produktkvalitet som krävs.

Endast tillämpligt om trä med en specifik fukthalt behövs.

2.4   Leverans, lagring och hantering av impregneringskemikalier

BAT 34.   Bästa tillgängliga teknik för att minska utsläppen från leveranser, lagring och hantering av impregneringskemikalier är att använda teknik a eller b och samtliga av teknikerna c till f nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Gasåterföring | Kallas även återföring av ångor. Ångor av lösningsmedel eller kreosot som trängs undan från den mottagande tanken under fyllning samlas in och återförs till tanken eller tankbilen som vätskan kommer ifrån. |
| b. | Infångning av undanträngd luft | Ångor av lösningsmedel eller kreosot som trängs undan från den mottagande tanken under fyllning samlas in och leds till en behandlingsenhet, till exempel ett filter med aktivt kol eller en enhet för termisk oxidation. |
| c. | Tekniker för att minska avdunstningsförluster till följd av uppvärmning av lagrade kemikalier | När exponering för solljus kan leda till avdunstning av lösningsmedel eller kreosot som lagras i förvaringstankar ovan jord täcks tankarna över av ett tak eller målas med ljus färg för att minska uppvärmningen av de lagrade lösningsmedlen eller den lagrade kreosoten. |
| d. | Säkring av leveransanslutningar | Leveransanslutningar till förvaringstankar som är placerade inom en invallad/avgränsad yta säkras och stängs av när de inte används. |
| e. | Tekniker för att förhindra översvämning under pumpning | I detta ingår att säkerställa






  — | att pumpningen övervakas, |

Teknik

Beskrivning

a.

Gasåterföring

Kallas även återföring av ångor. Ångor av lösningsmedel eller kreosot som trängs undan från den mottagande tanken under fyllning samlas in och återförs till tanken eller tankbilen som vätskan kommer ifrån.

b.

Infångning av undanträngd luft

Ångor av lösningsmedel eller kreosot som trängs undan från den mottagande tanken under fyllning samlas in och leds till en behandlingsenhet, till exempel ett filter med aktivt kol eller en enhet för termisk oxidation.

c.

Tekniker för att minska avdunstningsförluster till följd av uppvärmning av lagrade kemikalier

När exponering för solljus kan leda till avdunstning av lösningsmedel eller kreosot som lagras i förvaringstankar ovan jord täcks tankarna över av ett tak eller målas med ljus färg för att minska uppvärmningen av de lagrade lösningsmedlen eller den lagrade kreosoten.

d.

Säkring av leveransanslutningar

Leveransanslutningar till förvaringstankar som är placerade inom en invallad/avgränsad yta säkras och stängs av när de inte används.

e.

Tekniker för att förhindra översvämning under pumpning

I detta ingår att säkerställa

—

att pumpningen övervakas,

| — | att tankar för bulklagring, för större kvantiteter, förses med akustiska och/eller optiska larm för hög nivå, med avstängningssystem vid behov. |
| --- | --- |

—

att tankar för bulklagring, för större kvantiteter, förses med akustiska och/eller optiska larm för hög nivå, med avstängningssystem vid behov.

f.

Behållare för sluten lagring

Användning av behållare för sluten lagring för impregneringskemikalier.

2.5   Förberedelse/behandling av trä

BAT 35.   Bästa tillgängliga teknik för att minska förbrukningen av impregneringskemikalier och energi och minska utsläppen av impregneringskemikalier är att optimera lastningen av träet i impregneringskärlet och att förhindra instängning av impregneringskemikalier genom att använda en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Separering av trä i travar med hjälp av mellanlägg | Mellanlägg placeras med jämna mellanrum i travarna för att underlätta flödet av impregneringskemikalier genom travarna och uttömningen efter behandlingen. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Lutning av travar av trä i traditionella horisontella impregneringskärl | Travar av trä lutas i impregneringskärlet för att underlätta flödet av impregneringskemikalier och uttömningen efter behandlingen. | Allmänt tillämpligt. |
| c. | Användning av tippbara kärl för tryckimpregnering | Hela impregneringskärlet lutas efter behandlingen så att överskottet av impregneringskemikalier enkelt rinner ned och kan återvinnas från botten av kärlet. | Endast tillämpligt för nya delanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar. |
| d. | Optimerad placering av formade trästycken | Formade trästycken placeras på ett sätt som förhindrar instängning av impregneringskemikalier. | Allmänt tillämpligt. |
| e. | Säkrande av staplar av trä | Staplar av trä säkras inuti impregneringskärlet för att begränsa trästyckenas rörelser, vilka annars skulle kunna förändra stapelns struktur och minska effektiviteten i impregneringen. | Allmänt tillämpligt. |
| f. | Maximering av trämängden | Trämängden i impregneringskärlet maximeras för att säkerställa bästa möjliga proportion mellan träet som ska behandlas och impregneringskemikalierna. | Allmänt tillämpligt. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Separering av trä i travar med hjälp av mellanlägg

Mellanlägg placeras med jämna mellanrum i travarna för att underlätta flödet av impregneringskemikalier genom travarna och uttömningen efter behandlingen.

Allmänt tillämpligt.

b.

Lutning av travar av trä i traditionella horisontella impregneringskärl

Travar av trä lutas i impregneringskärlet för att underlätta flödet av impregneringskemikalier och uttömningen efter behandlingen.

Allmänt tillämpligt.

c.

Användning av tippbara kärl för tryckimpregnering

Hela impregneringskärlet lutas efter behandlingen så att överskottet av impregneringskemikalier enkelt rinner ned och kan återvinnas från botten av kärlet.

Endast tillämpligt för nya delanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av delanläggningar.

d.

Optimerad placering av formade trästycken

Formade trästycken placeras på ett sätt som förhindrar instängning av impregneringskemikalier.

Allmänt tillämpligt.

e.

Säkrande av staplar av trä

Staplar av trä säkras inuti impregneringskärlet för att begränsa trästyckenas rörelser, vilka annars skulle kunna förändra stapelns struktur och minska effektiviteten i impregneringen.

Allmänt tillämpligt.

f.

Maximering av trämängden

Trämängden i impregneringskärlet maximeras för att säkerställa bästa möjliga proportion mellan träet som ska behandlas och impregneringskemikalierna.

Allmänt tillämpligt.

2.6   Appliceringsprocessen för skyddsmedlet

BAT 36.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra oavsiktliga läckage och utsläpp av impregneringskemikalier från icke-trycksatta processer är att använda en av de tekniker som anges nedan.

| Teknik |
| --- |
| a. | Impregneringskärl med dubbla väggar med automatiska läckagedetektorer |
| b. | Impregneringskärl med enkla väggar med tillräckligt stor och träskyddsmedelresistent inneslutning, påkörningsskydd och automatisk läckagedetektor |

Teknik

a.

Impregneringskärl med dubbla väggar med automatiska läckagedetektorer

b.

Impregneringskärl med enkla väggar med tillräckligt stor och träskyddsmedelresistent inneslutning, påkörningsskydd och automatisk läckagedetektor

BAT 37.   Bästa tillgängliga teknik för att minska utsläppen av aerosoler från behandling av trä och träprodukter med vattenbaserade impregneringskemikalier är att innesluta sprutprocesser, samla in sprutdimma och återanvända medlet vid framtagningen av träskyddsmedelslösning.

BAT 38.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller minska utsläppen av impregneringskemikalier från trycksatta processer (i autoklaver) är att använda samtliga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Processtyrning som förhindrar drift om inte impregneringskärlets lucka är låst och förseglad | Impregneringskärlets lucka låses och förseglas när impregneringskärlet har fyllts med material och innan behandlingen äger rum. Processtyrningen förhindrar drift av impregneringskärlet om inte luckan är låst och förseglad. |
| b. | Processtyrning som förhindrar att impregneringskärlet öppnas medan det är trycksatt och/eller fyllt med träskyddsmedelslösning | Processtyrningen visar trycket och huruvida det finns vätska i impregneringskärlet. Styrningen förhindrar att impregneringskärlet öppnas medan det fortfarande är trycksatt och/eller fyllt. |
| c. | Säkerhetsspärr för impregneringskärlets lucka | Impregneringskärlets lucka förses med en säkerhetsspärr för att förhindra att vätskor rinner ut ifall luckan måste öppnas i samband med en nödsituation (till exempel att luckans försegling bryts). Genom säkerhetsspärren kan luckan öppnas delvis för att släppa ut trycket samtidigt som vätskan hålls kvar inuti. |
| d. | Användning och underhåll av övertrycksventiler | Impregneringskärl förses med övertrycksventiler för att skydda kärlen från alltför högt tryck.
  Utsläpp från ventilerna leds till en tank med tillräckligt stor kapacitet.
  Övertrycksventilerna inspekteras regelbundet (till exempel var sjätte månad) med avseende på korrosion, föroreningar eller felaktig montering och rengörs och/eller repareras vid behov. |
| e. | Kontroll av utsläppen till luft från vakuumpumpens utblås | Luft som sugs ut ur kärlen för tryckimpregnering (det vill säga vakuumpumpens utblås) renas (till exempel i en vätskeavskiljare). |
| f. | Minskade utsläpp till luft när impregneringskärlet öppnas | Tillräcklig tid ges för droppande och kondensering mellan tryckutjämningsfasen och öppnandet av impregneringskärlet. |
| g. | Användning av ett eftervakuum för att avlägsna överskott av impregneringskemikalier från ytan av det behandlade träet | För att undvika droppande skapas ett eftervakuum i impregneringskärlet innan det öppnas, för att avlägsna överskott av impregneringskemikalier från ytan av det behandlade träet.
  Ett eftervakuum är eventuellt inte nödvändigt om avlägsnandet av överskott av impregneringskemikalier från ytan av det behandlade träet kan säkerställas genom användning av ett lämpligt förvakuum (till exempel lägre än 50 mbar). |

Teknik

Beskrivning

a.

Processtyrning som förhindrar drift om inte impregneringskärlets lucka är låst och förseglad

Impregneringskärlets lucka låses och förseglas när impregneringskärlet har fyllts med material och innan behandlingen äger rum. Processtyrningen förhindrar drift av impregneringskärlet om inte luckan är låst och förseglad.

b.

Processtyrning som förhindrar att impregneringskärlet öppnas medan det är trycksatt och/eller fyllt med träskyddsmedelslösning

Processtyrningen visar trycket och huruvida det finns vätska i impregneringskärlet. Styrningen förhindrar att impregneringskärlet öppnas medan det fortfarande är trycksatt och/eller fyllt.

c.

Säkerhetsspärr för impregneringskärlets lucka

Impregneringskärlets lucka förses med en säkerhetsspärr för att förhindra att vätskor rinner ut ifall luckan måste öppnas i samband med en nödsituation (till exempel att luckans försegling bryts). Genom säkerhetsspärren kan luckan öppnas delvis för att släppa ut trycket samtidigt som vätskan hålls kvar inuti.

d.

Användning och underhåll av övertrycksventiler

Impregneringskärl förses med övertrycksventiler för att skydda kärlen från alltför högt tryck.

Utsläpp från ventilerna leds till en tank med tillräckligt stor kapacitet.

Övertrycksventilerna inspekteras regelbundet (till exempel var sjätte månad) med avseende på korrosion, föroreningar eller felaktig montering och rengörs och/eller repareras vid behov.

e.

Kontroll av utsläppen till luft från vakuumpumpens utblås

Luft som sugs ut ur kärlen för tryckimpregnering (det vill säga vakuumpumpens utblås) renas (till exempel i en vätskeavskiljare).

f.

Minskade utsläpp till luft när impregneringskärlet öppnas

Tillräcklig tid ges för droppande och kondensering mellan tryckutjämningsfasen och öppnandet av impregneringskärlet.

g.

Användning av ett eftervakuum för att avlägsna överskott av impregneringskemikalier från ytan av det behandlade träet

För att undvika droppande skapas ett eftervakuum i impregneringskärlet innan det öppnas, för att avlägsna överskott av impregneringskemikalier från ytan av det behandlade träet.

Ett eftervakuum är eventuellt inte nödvändigt om avlägsnandet av överskott av impregneringskemikalier från ytan av det behandlade träet kan säkerställas genom användning av ett lämpligt förvakuum (till exempel lägre än 50 mbar).

BAT 39.   Bästa tillgängliga teknik för att minska energiförbrukningen i trycksatta processer (i autoklaver) är att använda variabel pumpstyrning.

Beskrivning:

Efter att önskat arbetstryck har uppnåtts går behandlingssystemet över till en pump med minskad kraft och lägre energiförbrukning.

Tillämplighet

Tillämpligheten kan begränsas vid processer med växlande tryck.

2.7   Efterbehandlingskonditionering och tillfällig lagring

BAT 40.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller minska föroreningen av mark eller grundvatten från tillfällig lagring av nybehandlat trä är att ge träet tillräcklig dropptid efter behandlingen och att avlägsna det behandlade träet från den invallade/avgränsade ytan så snart det bedöms torrt.

Beskrivning

För att låta överskott av impregneringskemikalier droppa tillbaka i impregneringskärlet förvaras behandlat trä/behandlade staplar av trä inom den invallade/avgränsade ytan (till exempel ovanför impregneringskärlet eller över en dropplåt) under tillräckligt lång tid efter behandlingen och innan träet förs över till området för eftertorkning. Innan det behandlade träet/de behandlade staplarna av trä lämnar området för eftertorkning lyfts de, exempelvis, på mekanisk väg och hålls kvar i luften under minst fem minuter. Om inget droppande av impregneringslösning sker bedöms träet vara torrt.

2.8   Avfallshantering

BAT 41.   Bästa tillgängliga teknik för att minska mängden avfall som behöver bortskaffas, i synnerhet farligt avfall, är att använda teknik a och teknik b samt en eller båda av teknikerna c och d nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Avlägsnande av partiklar innan behandling | Partiklar (till exempel sågspån och träflis) avlägsnas från ytan på träet/träprodukterna innan behandling. |
| b. | Återvinning och återanvändning av vaxer och oljor | När vaxer eller oljor används för impregnering återvinns och återanvänds överskott av vaxer eller oljor från impregneringsprocessen. |
| c. | Bulkleverans av impregneringskemikalier | Impregneringskemikalier levereras i tankar för att minska mängden emballage. |
| d. | Användning av återanvändbara behållare | Återanvändbara behållare som används för impregneringskemikalier (till exempel IBC-behållare) återförs till leverantören för återanvändning. |

Teknik

Beskrivning

a.

Avlägsnande av partiklar innan behandling

Partiklar (till exempel sågspån och träflis) avlägsnas från ytan på träet/träprodukterna innan behandling.

b.

Återvinning och återanvändning av vaxer och oljor

När vaxer eller oljor används för impregnering återvinns och återanvänds överskott av vaxer eller oljor från impregneringsprocessen.

c.

Bulkleverans av impregneringskemikalier

Impregneringskemikalier levereras i tankar för att minska mängden emballage.

d.

Användning av återanvändbara behållare

Återanvändbara behållare som används för impregneringskemikalier (till exempel IBC-behållare) återförs till leverantören för återanvändning.

BAT 42.   Bästa tillgängliga teknik för att minska miljöriskerna i samband med avfallshantering är att förvara avfall i lämpliga behållare eller på hårdgjorda ytor och att förvara farligt avfall för sig på en avsedd väderskyddad och invallad/avgränsad yta.

2.9   Övervakning

2.9.1   Utsläpp till vatten

BAT 43.   Bästa tillgängliga teknik är att övervaka föroreningarna i avloppsvatten och potentiellt förorenat ytavrinningsvatten innan satsvisa utsläpp genomförs, i enlighet med EN-standarder. Om EN-standarder saknas är bästa tillgängliga teknik att använda ISO-standarder, nationella standarder eller andra internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

| Ämne/parameter | Standard/standarder |
| --- | --- |
| Biocider  (55) | EN-standarder kan finnas beroende på biocidprodukternas sammansättning |
| Cu  (56) | Flera olika EN-standarder finns
  (till exempel EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Lösningsmedel  (57) | EN-standarder finns för vissa lösningsmedel
  (till exempel EN ISO 15680) |
| Polycykliska aromatiska kolväten (PAH)  (58) | EN ISO 17993 |
| Bens[a]pyren  (58) | EN ISO 17993 |
| Oljeindex (HOI) | EN ISO 9377-2 |

Ämne/parameter

Standard/standarder

Biocider  (55)

EN-standarder kan finnas beroende på biocidprodukternas sammansättning

Cu  (56)

Flera olika EN-standarder finns

(till exempel EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Lösningsmedel  (57)

EN-standarder finns för vissa lösningsmedel

(till exempel EN ISO 15680)

Polycykliska aromatiska kolväten (PAH)  (58)

EN ISO 17993

Bens[a]pyren  (58)

EN ISO 17993

Oljeindex (HOI)

EN ISO 9377-2

2.9.2   Grundvattenkvalitet

BAT 44.   Bästa tillgängliga teknik är att övervaka föroreningarna i grundvattnet åtminstone en gång var sjätte månad och i enlighet med EN-standarder. Om EN-standarder saknas är bästa tillgängliga teknik att använda ISO-standarder, nationella standarder eller andra internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

Övervakningsfrekvensen kan minskas till en gång vartannat år, baserat på en riskbedömning eller om föroreningsnivåerna kan visas vara tillräckligt stabila (till exempel efter en period på fyra år).

| Ämne/parameter  (59) | Standard/standarder |
| --- | --- |
| Biocider  (60) | EN-standarder kan finnas beroende på biocidprodukternas sammansättning |
| As | Flera olika EN-standarder finns
  (till exempel EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Cu |
| Cr |
| Lösningsmedel  (61) | EN-standarder finns för vissa lösningsmedel
  (till exempel EN ISO 15680) |
| Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) | EN ISO 17993 |
| Bens[a]pyren | EN ISO 17993 |
| Oljeindex (HOI) | EN ISO 9377-2 |

Ämne/parameter  (59)

Standard/standarder

Biocider  (60)

EN-standarder kan finnas beroende på biocidprodukternas sammansättning

As

Flera olika EN-standarder finns

(till exempel EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Cu

Cr

Lösningsmedel  (61)

EN-standarder finns för vissa lösningsmedel

(till exempel EN ISO 15680)

Polycykliska aromatiska kolväten (PAH)

EN ISO 17993

Bens[a]pyren

EN ISO 17993

Oljeindex (HOI)

EN ISO 9377-2

2.9.3   Utsläpp i avgaser

BAT 45.   Bästa tillgängliga teknik är att övervaka utsläppen i avgaser åtminstone en gång om året och i enlighet med EN-standarder. Om EN-standarder saknas är bästa tillgängliga teknik att använda ISO-standarder, nationella standarder eller andra internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

| Parameter | Process | Standard/standarder | Övervakning kopplad till |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC  (62) | Skydd av trä och träprodukter med användning av kreosot och lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier | EN 12619 | BAT 49, BAT 51 |
| Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) (62)
   (63) | Skydd av trä och träprodukter med användning av kreosot | EN-standard saknas | BAT 51 |
| NOX
   (64) | Skydd av trä och träprodukter med användning av kreosot och lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier | EN 14792 | BAT 52 |
| CO  (64) | EN 15058 |

Parameter

Process

Standard/standarder

Övervakning kopplad till

TVOC  (62)

Skydd av trä och träprodukter med användning av kreosot och lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier

EN 12619

BAT 49, BAT 51

Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) (62)
   (63)

Skydd av trä och träprodukter med användning av kreosot

EN-standard saknas

BAT 51

NOX
   (64)

Skydd av trä och träprodukter med användning av kreosot och lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier

EN 14792

BAT 52

CO  (64)

EN 15058

2.10   Utsläpp till mark och grundvatten

BAT 46.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller minska utsläppen till mark och grundvatten är att använda samtliga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| a. | Avgränsning eller invallning inom delanläggning och för utrustning | De delar av delanläggningen där impregneringskemikalier förvaras eller hanteras, det vill säga förvaringsområden för impregneringskemikalier och områden för behandling, efterbehandlingskonditionering och mellanlagring (vilket innefattar impregneringskärl, arbetskärl, anordningar för urlastning/utdragning, område för droppning/torkning och kylzon), rör och kanalsystem för impregneringskemikalier och anordningar för kreosotrekonditionering, hålls avgränsade eller invallade. Avgränsningar och invallningar har ogenomträngliga ytor, är motståndskraftiga mot impregneringskemikalier och har tillräcklig kapacitet för att fånga upp och hålla kvar de volymer som hanteras eller förvaras i delanläggningen/utrustningen.
  Spilluppsamlingstråg (tillverkade av material som är resistenta mot impregneringskemikalier) kan också användas som lokala avgränsningar för insamling och återvinning av droppar och spill av impregneringskemikalier från kritisk utrustning eller kritiska processer (det vill säga ventiler, inlopp till/utlopp från förvaringstankar, impregneringskärl, arbetskärl, zoner för urlastning/utdragning, hantering av nyimpregnerat trä, kylzoner/torkzoner).
  Vätskorna i avgränsningar/invallningar och spilluppsamlingstråg samlas in så att impregneringskemikalierna kan återvinnas för att återanvändas i impregneringskemikaliesystemet. Slam som uppkommer i insamlingssystemet bortskaffas som farligt avfall. |
| b. | Ogenomträngliga golv | Golven för ytor som inte är avgränsade eller invallade och där dropp, spill, oavsiktliga utsläpp eller urlakning av impregneringskemikalier kan inträffa är ogenomträngliga för de aktuella ämnena (till exempel förvaras behandlat trä på ogenomträngliga golv ifall detta krävs i godkännandet enligt förordningen om biocidprodukter för det träskyddsmedel som använts för behandlingen). Vätskorna på golven samlas in så att impregneringskemikalierna kan återvinnas för att återanvändas i impregneringskemikaliesystemet. Slam som uppkommer i insamlingssystemet bortskaffas som farligt avfall. |
| c. | Varningssystem för utrustning som identifieras som ”kritisk” | ”Kritisk” utrustning (se BAT 30) är försedd med varningssystem som varnar för funktionsfel. |
| d. | Förebyggande och detektering av läckor av skadliga/farliga ämnen från förvaring och kanalsystem under jord samt registrering | Användningen av komponenter under jord minimeras. När komponenter under jord används för förvaring av skadliga/farliga ämnen används sekundär inneslutning (till exempel inneslutning med dubbla väggar). Komponenter under jord förses med läckagedetektorer.
  Riskbaserad och regelbunden övervakning av förvaring och kanalsystem under jord utförs för att potentiella läckage ska identifieras. Vid behov repareras läckande utrustning. Ett register förs över incidenter som skulle kunna förorsaka förorening av jord och/eller grundvatten. |
| e. | Regelbundna inspektioner och regelbundet underhåll av delanläggningen och utrustningen | Delanläggningen och utrustningen inspekteras och underhålls regelbundet så att en korrekt funktion kan säkerställas; detta arbete innefattar i synnerhet kontroll av att ventiler, pumpar, rör, tankar, tryckkärl, spilluppsamlingstråg och avgränsningar/invallningar är hela och/eller läckagefria och att varningssystemen fungerar korrekt. |
| f. | Tekniker för att förhindra korskontaminering | Korskontaminering (det vill säga förorening av områden i delanläggningen som normalt inte kommer i kontakt med impregneringskemikalier) förebyggs genom användning av lämpliga tekniker som






  — | utformning av spilluppsamlingstråg på ett sådant sätt att gaffeltruckar inte kommer i kontakt med potentiellt förorenade ytor på spilluppsamlingstrågen, |

Teknik

Beskrivning

a.

Avgränsning eller invallning inom delanläggning och för utrustning

De delar av delanläggningen där impregneringskemikalier förvaras eller hanteras, det vill säga förvaringsområden för impregneringskemikalier och områden för behandling, efterbehandlingskonditionering och mellanlagring (vilket innefattar impregneringskärl, arbetskärl, anordningar för urlastning/utdragning, område för droppning/torkning och kylzon), rör och kanalsystem för impregneringskemikalier och anordningar för kreosotrekonditionering, hålls avgränsade eller invallade. Avgränsningar och invallningar har ogenomträngliga ytor, är motståndskraftiga mot impregneringskemikalier och har tillräcklig kapacitet för att fånga upp och hålla kvar de volymer som hanteras eller förvaras i delanläggningen/utrustningen.

Spilluppsamlingstråg (tillverkade av material som är resistenta mot impregneringskemikalier) kan också användas som lokala avgränsningar för insamling och återvinning av droppar och spill av impregneringskemikalier från kritisk utrustning eller kritiska processer (det vill säga ventiler, inlopp till/utlopp från förvaringstankar, impregneringskärl, arbetskärl, zoner för urlastning/utdragning, hantering av nyimpregnerat trä, kylzoner/torkzoner).

Vätskorna i avgränsningar/invallningar och spilluppsamlingstråg samlas in så att impregneringskemikalierna kan återvinnas för att återanvändas i impregneringskemikaliesystemet. Slam som uppkommer i insamlingssystemet bortskaffas som farligt avfall.

b.

Ogenomträngliga golv

Golven för ytor som inte är avgränsade eller invallade och där dropp, spill, oavsiktliga utsläpp eller urlakning av impregneringskemikalier kan inträffa är ogenomträngliga för de aktuella ämnena (till exempel förvaras behandlat trä på ogenomträngliga golv ifall detta krävs i godkännandet enligt förordningen om biocidprodukter för det träskyddsmedel som använts för behandlingen). Vätskorna på golven samlas in så att impregneringskemikalierna kan återvinnas för att återanvändas i impregneringskemikaliesystemet. Slam som uppkommer i insamlingssystemet bortskaffas som farligt avfall.

c.

Varningssystem för utrustning som identifieras som ”kritisk”

”Kritisk” utrustning (se BAT 30) är försedd med varningssystem som varnar för funktionsfel.

d.

Förebyggande och detektering av läckor av skadliga/farliga ämnen från förvaring och kanalsystem under jord samt registrering

Användningen av komponenter under jord minimeras. När komponenter under jord används för förvaring av skadliga/farliga ämnen används sekundär inneslutning (till exempel inneslutning med dubbla väggar). Komponenter under jord förses med läckagedetektorer.

Riskbaserad och regelbunden övervakning av förvaring och kanalsystem under jord utförs för att potentiella läckage ska identifieras. Vid behov repareras läckande utrustning. Ett register förs över incidenter som skulle kunna förorsaka förorening av jord och/eller grundvatten.

e.

Regelbundna inspektioner och regelbundet underhåll av delanläggningen och utrustningen

Delanläggningen och utrustningen inspekteras och underhålls regelbundet så att en korrekt funktion kan säkerställas; detta arbete innefattar i synnerhet kontroll av att ventiler, pumpar, rör, tankar, tryckkärl, spilluppsamlingstråg och avgränsningar/invallningar är hela och/eller läckagefria och att varningssystemen fungerar korrekt.

f.

Tekniker för att förhindra korskontaminering

Korskontaminering (det vill säga förorening av områden i delanläggningen som normalt inte kommer i kontakt med impregneringskemikalier) förebyggs genom användning av lämpliga tekniker som

—

utformning av spilluppsamlingstråg på ett sådant sätt att gaffeltruckar inte kommer i kontakt med potentiellt förorenade ytor på spilluppsamlingstrågen,

| — | utformning av lastningsutrustning (som används för att ta ur behandlat trä ur impregneringskärlet) på ett sådant sätt att överföring av impregneringskemikalier förhindras, |
| --- | --- |

—

utformning av lastningsutrustning (som används för att ta ur behandlat trä ur impregneringskärlet) på ett sådant sätt att överföring av impregneringskemikalier förhindras,

| — | användning av ett kransystem för hantering av behandlat trä, |
| --- | --- |

—

användning av ett kransystem för hantering av behandlat trä,

| — | användning av särskilda transportfordon för potentiellt förorenade områden, |
| --- | --- |

—

användning av särskilda transportfordon för potentiellt förorenade områden,

| — | begränsad åtkomst till potentiellt förorenade områden, |
| --- | --- |

—

begränsad åtkomst till potentiellt förorenade områden,

| — | användning av gallerdurkförsedda gångvägar. |
| --- | --- |

—

användning av gallerdurkförsedda gångvägar.

2.11   Utsläpp till vatten och hantering av avloppsvatten

BAT 47.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller, när detta inte är praktiskt möjligt, minska utsläppen till vatten och minska vattenförbrukningen är att använda samtliga tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Tekniker för att förhindra förorening av regn- och ytavrinningsvatten | Regn- och ytavrinningsvatten hålls avskilt från områden där impregneringskemikalier förvaras eller hanteras, från områden där nyligen behandlat trä förvaras och från förorenat vatten. Detta åstadkoms genom användning av åtminstone följande tekniker:






  — | Dräneringskanaler och/eller en yttre invallningskant runt delanläggningen. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Tekniker för att förhindra förorening av regn- och ytavrinningsvatten

Regn- och ytavrinningsvatten hålls avskilt från områden där impregneringskemikalier förvaras eller hanteras, från områden där nyligen behandlat trä förvaras och från förorenat vatten. Detta åstadkoms genom användning av åtminstone följande tekniker:

—

Dräneringskanaler och/eller en yttre invallningskant runt delanläggningen.

| — | Tak med takrännor i områden där impregneringskemikalier förvaras eller hanteras (det vill säga förvaringsområden för impregneringskemikalier och områden för behandling, efterbehandlingskonditionering och mellanlagring, rör och kanalsystem för impregneringskemikalier, samt anordningar för kreosotrekonditionering). |
| --- | --- |

—

Tak med takrännor i områden där impregneringskemikalier förvaras eller hanteras (det vill säga förvaringsområden för impregneringskemikalier och områden för behandling, efterbehandlingskonditionering och mellanlagring, rör och kanalsystem för impregneringskemikalier, samt anordningar för kreosotrekonditionering).

| — | Väderskydd (till exempel tak eller presenningar) för förvaring av behandlat trä ifall detta krävs i godkännandet enligt förordningen om biocidprodukter för det träskyddsmedel som använts för behandlingen. |
| --- | --- |

—

Väderskydd (till exempel tak eller presenningar) för förvaring av behandlat trä ifall detta krävs i godkännandet enligt förordningen om biocidprodukter för det träskyddsmedel som använts för behandlingen.

För befintliga delanläggningar kan tillämpligheten av dräneringskanaler och en yttre invallningskant begränsas av storleken på delanläggningens område.

b.

Insamling av potentiellt förorenat ytavrinningsvatten

Ytavrinningsvatten från områden som potentiellt är förorenade med impregneringskemikalier samlas in separat. Insamlat avloppsvatten släpps ut först efter att lämpliga åtgärder har vidtagits, till exempel kontroll (se BAT 43), rening (se BAT 47 e) eller återanvändning (se BAT 47 c).

Allmänt tillämpligt.

c.

Användning av potentiellt förorenat ytavrinningsvatten

Efter insamlingen används potentiellt förorenat ytavrinningsvatten för att framställa vattenbaserade träskyddsmedelslösningar.

Endast tillämpligt för delanläggningar som använder vattenbaserade impregneringskemikalier. Tillämpningen kan begränsas av kvalitetskraven för den avsedda användningen.

d.

Återanvändning av rengöringsvatten

Vatten som används för att tvätta utrustning och behållare återvinns och återanvänds för att framställa vattenbaserade träskyddsmedelslösningar.

Endast tillämpligt för delanläggningar som använder vattenbaserade impregneringskemikalier.

e.

Rening av avloppsvatten

När föroreningar upptäcks eller kan förväntas i det insamlade ytavrinningsvattnet och/eller rengöringsvattnet och det inte är möjligt att använda vattnet, renas avloppsvattnet i en lämplig reningsanläggning för avloppsvatten (inom anläggningen eller på annan plats).

Allmänt tillämpligt.

f.

Bortskaffning av farligt avfall

När föroreningar upptäcks eller kan förväntas i det insamlade ytavrinningsvattnet och/eller rengöringsvattnet och det inte är möjligt att rena eller använda vattnet, bortskaffas det insamlade ytavrinningsvattnet och/eller rengöringsvattnet som farligt avfall.

Allmänt tillämpligt.

BAT 48.   Bästa tillgängliga teknik för att minska utsläppen till vatten från behandling av trä och träprodukter med kreosot är att samla in kondensaten från tryckutjämnings- och vakuumfaserna i impregneringskärlet och från kreosotrekonditioneringen och antingen rena dem inom anläggningen med hjälp av ett filter med aktivt kol eller ett sandfilter eller bortskaffa dem som farligt avfall.

Beskrivning

Kondensatvolymerna samlas in, får sedimentera och renas i ett filter med aktivt kol eller ett sandfilter. Det renade vattnet kan antingen återanvändas (slutet system) eller släppas ut i det allmänna avloppsnätet. Alternativt kan de insamlade kondensaten bortskaffas som farligt avfall.

2.12   Utsläpp till luft

BAT 49.   Bästa tillgängliga teknik för att minska VOC-utsläppen till luft från behandling av trä och träprodukter med lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier är att innesluta utrustningen eller processerna som står för utsläppen, suga ut rågasen och skicka den till ett reningssystem (se teknikerna i 51).

BAT 50.   Bästa tillgängliga teknik för att minska utsläppen av organiska föreningar och lukt till luft från behandling av trä och träprodukter med kreosot är att använda impregneringsoljor med låg flyktighet, till exempel kreosot av grad C i stället för av grad B.

Tillämplighet

Kreosot av grad C är eventuellt inte tillämpligt för kalla klimatförhållanden.

BAT 51.   Bästa tillgängliga teknik för att minska utsläppen av organiska föreningar till luft från behandling av trä och träprodukter med kreosot är att innesluta utrustningen eller processerna som står för utsläppen (till exempel förvarings- och impregneringstankar, tryckutjämning och kreosotrekonditionering), suga ut rågasen och använda en eller en kombination av de reningstekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Termisk oxidation | Se BAT 15 i. Frånluftsvärme kan återvinnas med hjälp av värmeväxlare. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Skickande av rågas till en förbränningsanläggning | All rågas eller delar av rågasen skickas som förbränningsluft och kompletterande bränsle till en förbränningsanläggning (inklusive kraftvärmeverk) för produktion av ånga och/eller elektricitet. | Ej tillämpligt för rågas som innehåller sådana ämnen som avses i artikel 59.5 i industriutsläppsdirektivet (IED). Tillämpligheten kan begränsas till följd av säkerhetsöverväganden. |
| c. | Adsorption genom användning av aktivt kol | Organiska föreningar adsorberas på ytan av aktivt kol. Adsorberade föreningar kan senare desorberas, till exempel med användning av ånga (ofta på plats) för återanvändning eller bortskaffning och adsorbenten återanvänds. | Allmänt tillämpligt. |
| d. | Absorption med användning av en lämplig vätska | Användning av en lämplig vätska för att avlägsna föroreningar från rågasen genom absorption, i synnerhet lösliga föreningar. | Allmänt tillämpligt. |
| e. | Kondensering | En teknik för att avlägsna organiska föreningar genom att sänka temperaturen under daggpunkten så att ångorna antar vätskeform. Beroende på temperaturintervallet som krävs används olika köldmedel, till exempel kylvatten, kallvatten (med en temperatur på normalt cirka 5 °C), ammoniak eller propan.
  Kondensering används i kombination med ytterligare reningsteknik. | Tillämpligheten kan begränsas om energiåtgången för återvinning är för stor till följd av ett lågt VOC-innehåll. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Termisk oxidation

Se BAT 15 i. Frånluftsvärme kan återvinnas med hjälp av värmeväxlare.

Allmänt tillämpligt.

b.

Skickande av rågas till en förbränningsanläggning

All rågas eller delar av rågasen skickas som förbränningsluft och kompletterande bränsle till en förbränningsanläggning (inklusive kraftvärmeverk) för produktion av ånga och/eller elektricitet.

Ej tillämpligt för rågas som innehåller sådana ämnen som avses i artikel 59.5 i industriutsläppsdirektivet (IED). Tillämpligheten kan begränsas till följd av säkerhetsöverväganden.

c.

Adsorption genom användning av aktivt kol

Organiska föreningar adsorberas på ytan av aktivt kol. Adsorberade föreningar kan senare desorberas, till exempel med användning av ånga (ofta på plats) för återanvändning eller bortskaffning och adsorbenten återanvänds.

Allmänt tillämpligt.

d.

Absorption med användning av en lämplig vätska

Användning av en lämplig vätska för att avlägsna föroreningar från rågasen genom absorption, i synnerhet lösliga föreningar.

Allmänt tillämpligt.

e.

Kondensering

En teknik för att avlägsna organiska föreningar genom att sänka temperaturen under daggpunkten så att ångorna antar vätskeform. Beroende på temperaturintervallet som krävs används olika köldmedel, till exempel kylvatten, kallvatten (med en temperatur på normalt cirka 5 °C), ammoniak eller propan.

Kondensering används i kombination med ytterligare reningsteknik.

Tillämpligheten kan begränsas om energiåtgången för återvinning är för stor till följd av ett lågt VOC-innehåll.

Tabell 36

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för TVOC-utsläpp och utsläpp av polycykliska aromatiska kolväten (PAH) i avgaser från behandling av trä och träprodukter med kreosot och/eller lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier

| Parameter | Enhet | Process | BAT-AEL
  (medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | Behandling med kreosot eller lösningsmedelsbaserad behandling | < 4–20 |
| Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) | mg/Nm3 | Behandling med kreosot | < 1 (65) |

Parameter

Enhet

Process

BAT-AEL

(medelvärde under provtagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

Behandling med kreosot eller lösningsmedelsbaserad behandling

< 4–20

Polycykliska aromatiska kolväten (PAH)

mg/Nm3

Behandling med kreosot

< 1 (65)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 45.

BAT 52.   Bästa tillgängliga teknik för att minska NOX-utsläppen i avgaser, samtidigt som CO-utsläppen begränsas, från den termiska reningen av rågas från behandling av trä och träprodukter med kreosot och/eller lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier är att använda teknik a eller båda de tekniker som anges nedan.

| Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimering av förhållandena för den termiska reningen
  (utformning och drift) | Se BAT 17 a. | För befintliga delanläggningar kan tillämpligheten vad gäller att anpassa utformningen vara begränsad. |
| b. | Användning av låg-NOX-brännare | Se BAT 17 b. | Tillämpligheten kan vara begränsad för befintliga delanläggningar till följd av konstruktionsmässiga och/eller driftsmässiga begränsningar. |

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Optimering av förhållandena för den termiska reningen

(utformning och drift)

Se BAT 17 a.

För befintliga delanläggningar kan tillämpligheten vad gäller att anpassa utformningen vara begränsad.

b.

Användning av låg-NOX-brännare

Se BAT 17 b.

Tillämpligheten kan vara begränsad för befintliga delanläggningar till följd av konstruktionsmässiga och/eller driftsmässiga begränsningar.

Tabell 37

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för NOX-utsläpp i avgaser och indikativ utsläppsnivå för CO-utsläpp i avgaser till luft från den termiska reningen av rågas från behandling av trä och träprodukter med kreosot och/eller lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier

| Parameter | Enhet | BAT-AEL (66)

  (medelvärde under provtagningsperioden) | Indikativ utsläppsnivå  (66)

  (medelvärde under provtagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130 | Ingen indikativ nivå |
| CO | Ingen BAT-AEL | 20–150 |

Parameter

Enhet

BAT-AEL (66)

(medelvärde under provtagningsperioden)

Indikativ utsläppsnivå  (66)

(medelvärde under provtagningsperioden)

NOX

mg/Nm3

20–130

Ingen indikativ nivå

CO

Ingen BAT-AEL

20–150

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 45.

2.13   Buller

BAT 53.   Bästa tillgängliga teknik för att förhindra eller, när detta inte är praktiskt möjligt, minska bulleremissioner är att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.

| Teknik |
| --- |
| Lagring och hantering av råvaror |
| a. | Installation av bullerväggar och användning/optimering av byggnaders bullerabsorberande effekt |
| b. | Inneslutning eller delvis inneslutning av högljudd verksamhet |
| c. | Användning av fordon/transportsystem med låg ljudnivå |
| d. | Bullerhanteringsåtgärder (till exempel förbättrad inspektion och bättre underhåll av utrustning, stängning av dörrar och fönster) |
| Torkning i ugn |
| e. | Bullerreducerande åtgärder för fläktar |

Teknik

Lagring och hantering av råvaror

a.

Installation av bullerväggar och användning/optimering av byggnaders bullerabsorberande effekt

b.

Inneslutning eller delvis inneslutning av högljudd verksamhet

c.

Användning av fordon/transportsystem med låg ljudnivå

d.

Bullerhanteringsåtgärder (till exempel förbättrad inspektion och bättre underhåll av utrustning, stängning av dörrar och fönster)

Torkning i ugn

e.

Bullerreducerande åtgärder för fläktar

Tillämplighet

Tillämpligheten är begränsad till fall där bullerproblem kan förväntas och/eller har rapporterats för känsliga områden.

---

(1)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EUT L 135, 30.5.1991, s. 40).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2193 av den 25 november 2015 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar (EUT L 313, 28.11.2015, s. 1).

(3)  För alla parametrar för vilka 30-minutersprovtagningar/-mätningar är olämpliga och/eller ett medelvärde för tre på varandra följande mätningar inte är ändamålsenligt, till följd av provtagningsbegränsningar eller analytiska begränsningar och/eller till följd av driftsförhållanden, kan en mer representativ provtagningsmetod/mätmetod användas.

(4)  Urvalet av appliceringstekniker kan vara begränsat på delanläggningar med liten produktion och/eller hög produktvariation, liksom av underlagets typ och form, produktkvalitetskraven och behovet att säkerställa att de använda materialen, beläggningsteknikerna, teknikerna för torkning/härdning och rågasreningssystemen fungerar väl ihop.

(5)  Urvalet av tekniker för torkning/härdning kan begränsas av underlagets typ och form, produktkvalitetskraven och behovet att säkerställa att de använda materialen, beläggningsteknikerna, teknikerna för torkning/härdning och rågasreningssystemen fungerar väl ihop.

(6)  Mätningarna utförs, i den mån det är möjligt, vid högsta förväntade utsläppstillstånd under normala driftsförhållanden.

(7)  Vid en TVOC-mängd på mindre än 0,1 kg C/tim, eller vid en orenad och stabil TVOC-mängd på mindre än 0,3 kg C/tim, kan övervakningsfrekvensen minskas till en gång vart tredje år eller mätningarna ersättas av en beräkning, förutsatt att denna beräkning tillhandahåller data av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

(8)  För termisk rening av rågas mäts temperaturen i förbränningskammaren kontinuerligt. Detta kombineras med ett larmsystem för temperaturer som faller utanför det optimala temperaturfönstret.

(9)  Generiska EN-standarder för kontinuerlig mätning är EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 and EN 14181.

(10)  Övervakning är endast aktuellt om DMF används i processerna.

(11)  I frånvaro av en EN-standard innefattar mätningen det DMF som finns i den kondenserade fasen.

(12)  Om en skorsten har en TVOC-mängd på mindre än 0,1 kg C/tim kan övervakningsfrekvensen minskas till en gång vart tredje år.

(13)  Övervakning är endast aktuellt vid direkt utsläpp till en vattenrecipient.

(14)  Övervakningsfrekvensen kan minskas till en gång var tredje månad om det kan visas att utsläppsnivåerna är tillräckligt stabila.

(15)  Vid satsvisa utsläpp som sker mer sällan än den lägsta övervakningsfrekvensen ska övervakningen utföras en gång per sats.

(16)  Antingen TOC-övervakning eller COD-övervakning ska utföras. TOC-övervakning bör väljas i första hand eftersom denna övervakning inte kräver användning av mycket giftiga föreningar.

(17)  Övervakning av Cr(VI) är endast aktuellt om Cr(VI)föreningar används i processerna.

(18)  Vid indirekt utsläpp till en vattenrecipient kan övervakningarna ske mer sällan ifall avloppsreningsverket nedströms är utformat och utrustat på lämpligt sätt för att minska de aktuella föroreningarna.

(19)  Övervakning av Cr är endast aktuellt om kromföreningar används i processerna.

(20)  Övervakning av F- är endast aktuellt om fluorföreningar används i processerna.

(21)  BAT-AEL-värdet och den indikativa nivån tillämpas inte när rågasen skickas till en förbränningsanläggning.

(22)  BAT-AEL-värdena är eventuellt inte tillämpliga om föreningar som innehåller kväve (till exempel DMF eller NMP [N-metylpyrrolidon]) finns i rågasen.

(23)  BAT-AEPL-värdena är eventuellt inte tillämpliga när bandlackeringslinjen ingår i en större tillverkningsanläggning (till exempel ett stålverk) eller för kombinationslinjer.

(24)  BAT-AEPL-värdena är eventuellt inte tillämpliga när bandlackeringslinjen ingår i en större tillverkningsanläggning (till exempel ett stålverk) eller för kombinationslinjer.

(25)  Medelvärdesperioderna anges i avsnittet om allmänna överväganden.

(26)  BAT-AEL-värdet för COD kan ersättas av ett BAT-AEL-värde för TOC. Korrelationen mellan COD och TOC avgörs från fall till fall. BAT-AEL för TOC bör väljas i första hand eftersom TOC-övervakning inte kräver användning av mycket giftiga föreningar.

(27)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om fluorföreningar används i processerna.

(28)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet kan vara 1 mg/l för underlag som innehåller zink eller underlag som förbehandlats med zink.

(29)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om kromföreningar används i processerna.

(30)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om Cr(VI)föreningar används i processerna.

(31)  BAT-AEL-värdena är eventuellt inte tillämpliga om en avloppsreningsanläggning nedströms är utformad och utrustad för att på lämpligt sätt minska de aktuella föroreningarna, förutsatt att detta inte leder till en högre föroreningsnivå i miljön.

(32)  Medelvärdesperioderna anges i avsnittet om allmänna överväganden.

(33)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om fluorföreningar används i processerna.

(34)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet kan vara 1 mg/l för underlag som innehåller zink eller underlag som förbehandlats med zink.

(35)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om kromföreningar används i processerna.

(36)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om Cr(VI)föreningar används i processerna.

(37)  BAT-AEL-värdena avser utsläpp från alla processteg som utförs inom samma anläggning, från beläggning genom elektrofores eller någon annan beläggningsprocess till den avslutande vaxningen och poleringen av ytskiktet, samt lösningsmedel som används vid rengöring av processutrustningen såväl under produktionstiden som vid annan tidpunkt.

(38)  Ytan definieras på det sätt som beskrivs i del 3 i bilaga VII till direktiv 2010/75/EU.

(39)  Den övre änden av intervallet är högre om torrskrubbning med kalksten används.

(40)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet är 35 mg C/Nm3 om tekniker används som möjliggör återanvändning/återvinning av det återvunna lösningsmedlet.

(41)  För delanläggningar som använder BAT 16 c i kombination med en rågasreningsteknik gäller en ytterligare BAT-AEL på mindre än 50 mg C/Nm3 för avgasen från anrikningsmodulen.

(42)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet är 50 mg C/Nm3 om tekniker används som möjliggör återanvändning/återvinning av det återvunna lösningsmedlet.

(43)  För delanläggningar som använder BAT 16 c i kombination med en rågasreningsteknik gäller en ytterligare BAT-AEL på mindre än 50 mg C/Nm3 för avgasen från anrikningsmodulen.

(44)  Detta BAT-AEL-värde är eventuellt inte tillämpligt för tillverkning av plastfilm som används för tillfälligt ytskydd.

(45)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet är 50 mg C/Nm3 om tekniker används som möjliggör återanvändning/återvinning av det återvunna lösningsmedlet.

(46)  För delanläggningar som använder BAT 16 c i kombination med en rågasreningsteknik gäller en ytterligare BAT-AEL på mindre än 50 mg C/Nm3 för avgasen från anrikningsmodulen.

(47)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet är 50 mg C/Nm3 om tekniker används som möjliggör återanvändning/återvinning av det återvunna lösningsmedlet.

(48)  För delanläggningar som använder BAT 16 c i kombination med en rågasreningsteknik gäller en ytterligare BAT-AEL på mindre än 50 mg C/Nm3 för avgasen från anrikningsmodulen.

(49)  För delanläggningar som använder BAT 16 c i kombination med en rågasreningsteknik gäller en ytterligare BAT-AEL på mindre än 50 mg C/Nm3 för avgasen från anrikningsmodulen.

(50)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet gäller produktionen av högkvalitetsprodukter.

(51)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet gäller produktionen av högkvalitetsprodukter.

(52)  Den övre änden av BAT-AEL-intervallet är 50 mg C/Nm3 om tekniker används som möjliggör återanvändning/återvinning av det återvunna lösningsmedlet.

(53)  För delanläggningar som använder BAT 16 c i kombination med en rågasreningsteknik gäller en ytterligare BAT-AEL på mindre än 50 mg C/Nm3 för avgasen från anrikningsmodulen.

(54)  För delanläggningar som använder BAT 16 c i kombination med en rågasreningsteknik gäller en ytterligare BAT-AEL på mindre än 50 mg C/Nm3 för avgasen från anrikningsmodulen.

(55)  Specifika ämnen övervakas, beroende på sammansättningen av biocidprodukterna som används i processen.

(56)  Övervakning är endast aktuellt om kopparföreningar används i processen.

(57)  Övervakning är endast aktuellt för delanläggningar som använder lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier. Specifika ämnen övervakas, beroende på lösningsmedlen som används i processen.

(58)  Övervakning är endast aktuellt för delanläggningar som använder behandling med kreosot.

(59)  Övervakning är eventuellt inte aktuellt om ämnet i fråga inte används i processen och om det kan visas att grundvattnet inte är förorenat med detta ämne.

(60)  Specifika ämnen övervakas, beroende på sammansättningen av biocidprodukterna som används eller tidigare har använts i processen.

(61)  Övervakning är endast aktuellt för delanläggningar som använder lösningsmedelsbaserade impregneringskemikalier. Specifika ämnen övervakas, beroende på lösningsmedlen som används i processen.

(62)  Mätningarna utförs, i den mån det är möjligt, vid högsta förväntade utsläppstillstånd under normala driftsförhållanden.

(63)  Häri ingår: acenaften, acenaftylen, antracen, bens[a]antracen, bens[a]pyren, bens[b]fluoranten, bens[g,h,i,]perylen, bens[k]fluoranten, krysen, dibens[a,h]antracen, fluoranten, fluoren, indeno[1,2,3-cd]pyren, naftalen, fenantren och pyren.

(64)  Övervakning är endast aktuellt för utsläpp från termisk rening av rågas.

(65)  BAT-AEL-värdet avser summan av följande PAH-föreningar: acenaften, acenaftylen, antracen, bens[a]antracen, bens[a]pyren, bens[b]fluoranten, bens[g,h,i,]perylen, bens[k]fluoranten, krysen, dibens[a,h]antracen, fluoranten, fluoren, indeno[1,2,3-cd]pyren, naftalen, fenantren och pyren.

(66)  BAT-AEL-värdet och den indikativa nivån tillämpas inte när rågasen skickas till en förbränningsanläggning.

---

| 9.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 414/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 414/79

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/2010

av den 8 december 2020

om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 om vissa skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2020) 8910]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (3), särskilt artikel 63.4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1809 (4) antogs med anledning av utbrott av högpatogen aviär influensa (HPAI) på anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i vissa medlemsstater, och efter att de berörda medlemsstaterna hade upprättat skydds- och övervakningsområden i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1809 (4) antogs med anledning av utbrott av högpatogen aviär influensa (HPAI) på anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i vissa medlemsstater, och efter att de berörda medlemsstaterna hade upprättat skydds- och övervakningsområden i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG.

| (2) | Enligt genomförandebeslut (EU) 2020/1809 ska de skydds- och övervakningsområden som de medlemsstater som förtecknas i bilagan till det genomförandebeslutet har upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i samma bilaga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt genomförandebeslut (EU) 2020/1809 ska de skydds- och övervakningsområden som de medlemsstater som förtecknas i bilagan till det genomförandebeslutet har upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i samma bilaga.

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1809 antogs har Tyskland underrättat kommissionen om nya utbrott av HPAI av subtyp H5N8 på anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i distrikten Dithmarschen och Mecklenburgische Seenplatte. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1809 antogs har Tyskland underrättat kommissionen om nya utbrott av HPAI av subtyp H5N8 på anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i distrikten Dithmarschen och Mecklenburgische Seenplatte.

| (4) | Vidare har Belgien underrättat kommissionen om ett utbrott av HPAI av subtyp H5N5 på en anläggning där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i provinsen Västflandern. |
| --- | --- |

(4)

Vidare har Belgien underrättat kommissionen om ett utbrott av HPAI av subtyp H5N5 på en anläggning där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i provinsen Västflandern.

| (5) | Polen har också underrättat kommissionen om ett utbrott av HPAI av subtyp H5N8 på en anläggning där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i distriktet Siedlecki. |
| --- | --- |

(5)

Polen har också underrättat kommissionen om ett utbrott av HPAI av subtyp H5N8 på en anläggning där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i distriktet Siedlecki.

| (6) | Dessutom har Nederländerna underrättat kommissionen om ett utbrott av HPAI på en anläggning där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i provinsen Utrecht. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom har Nederländerna underrättat kommissionen om ett utbrott av HPAI på en anläggning där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls i provinsen Utrecht.

| (7) | Dessa utbrott i Belgien, Tyskland, Nederländerna och Polen inträffade utanför de områden som för närvarande förtecknas i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809, och de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har vidtagit de nödvändiga åtgärderna enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt dessa utbrott. |
| --- | --- |

(7)

Dessa utbrott i Belgien, Tyskland, Nederländerna och Polen inträffade utanför de områden som för närvarande förtecknas i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809, och de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har vidtagit de nödvändiga åtgärderna enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt dessa utbrott.

| (8) | Utbrottet i Belgien inträffade dessutom i närheten av gränsen mot Frankrike. Eftersom övervakningsområdet för detta utbrott också sträcker sig in på Frankrikes territorium har de behöriga myndigheterna i dessa två medlemsstater i vederbörlig ordning samarbetat när det gäller att i enlighet med direktiv 2005/94/EG upprätta det nödvändiga övervakningsområdet. |
| --- | --- |

(8)

Utbrottet i Belgien inträffade dessutom i närheten av gränsen mot Frankrike. Eftersom övervakningsområdet för detta utbrott också sträcker sig in på Frankrikes territorium har de behöriga myndigheterna i dessa två medlemsstater i vederbörlig ordning samarbetat när det gäller att i enlighet med direktiv 2005/94/EG upprätta det nödvändiga övervakningsområdet.

| (9) | Kommissionen har granskat de åtgärder som vidtagits av Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Polen och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där de senaste utbrotten av HPAI bekräftades. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har granskat de åtgärder som vidtagits av Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Polen och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där de senaste utbrotten av HPAI bekräftades.

| (10) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Polen snabbt fastställa de nya skydds- och övervakningsområden som har upprättats av dessa medlemsstater i enlighet med direktiv 2005/94/EG. |
| --- | --- |

(10)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Polen snabbt fastställa de nya skydds- och övervakningsområden som har upprättats av dessa medlemsstater i enlighet med direktiv 2005/94/EG.

| (11) | De övervakningsområden som förtecknas för Frankrike och de skydds- och övervakningsområden som förtecknas för Tyskland, Nederländerna och Polen i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(11)

De övervakningsområden som förtecknas för Frankrike och de skydds- och övervakningsområden som förtecknas för Tyskland, Nederländerna och Polen i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 bör därför ändras.

| (12) | Dessutom bör nya skydds- och övervakningsområden förtecknas för Belgien i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809. |
| --- | --- |

(12)

Dessutom bör nya skydds- och övervakningsområden förtecknas för Belgien i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809.

| (13) | Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 bör därför ändras för att uppdatera regionaliseringen på unionsnivå så att den omfattar de nya skydds- och övervakningsområden som vederbörligen har upprättats av Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Polen i enlighet med direktiv 2005/94/EG samt de tillämpliga restriktionernas giltighetstid. |
| --- | --- |

(13)

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 bör därför ändras för att uppdatera regionaliseringen på unionsnivå så att den omfattar de nya skydds- och övervakningsområden som vederbörligen har upprättats av Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Polen i enlighet med direktiv 2005/94/EG samt de tillämpliga restriktionernas giltighetstid.

| (14) | Genomförandebeslut (EU) 2020/1809 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Genomförandebeslut (EU) 2020/1809 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen när det gäller spridning av HPAI är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(15)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen när det gäller spridning av HPAI är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 träder i kraft så snart som möjligt.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2020/1809 ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1809 av den 30 november 2020 om vissa skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater (EUT L 402, 1.12.2020, s. 144).

4

---

BILAGA

”BILAGA

DEL A

Skyddsområde som avses i artikel 1:

Medlemsstat: Belgien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 - lat 50,820040 | 17.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 - lat 50,820040

17.12.2020

Medlemsstat: Kroatien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 31.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

31.12.2020

Medlemsstat: Danmark

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 10.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

10.12.2020

Medlemsstat: Frankrike

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| — | ALTIANI |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

9.12.2020

Medlemsstat: Tyskland

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Hallig Oland |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Hallig Oland

1.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

5.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

15.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

10.12.2020

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

9.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

9.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

8.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

14.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

22.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof

29.12.2020

Medlemsstat: Nederländerna

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Province: Gelderland

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

20.11.2020

| 1. | From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river).

| 14. | Follow “de Maas” in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow “de Maas” in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

28.11.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

4.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

2.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

13.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

15.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

19.12.2020

Medlemsstat: Polen

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim: |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 23.12.2020 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 27.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim:

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

23.12.2020

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

27.12.2020

Medlemsstat: Sverige

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 10.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

10.12.2020

DEL B

Övervakningsområde som avses i artikel 1:

Medlemsstat: Belgien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone | 26.12.2020 |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 - lat 50.820040 | 18.12.2020–26.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone

26.12.2020

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 - lat 50.820040

18.12.2020–26.12.2020

Medlemsstat: Kroatien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,
  općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 1.1.2021–10.1.2021 |
| Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 10.1.2021 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,

općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

1.1.2021–10.1.2021

Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

10.1.2021

Medlemsstat: Danmark

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936. | 19.12.2020 |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 11.12.2020–19.12.2020 |
| The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,8.4.1968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642. | 24.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936.

19.12.2020

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

11.12.2020–19.12.2020

The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,8.4.1968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642.

24.12.2020

Medlemsstat: Frankrike

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| All except the following:






  — | ALTIANI |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

All except the following:

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

19.12.2020

| — | ALTIANI |
| --- | --- |

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

11.12.2020–19.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | BAILLY |
| --- | --- |

—

BAILLY

| — | BOIS-D’ARCY |
| --- | --- |

—

BOIS-D’ARCY

| — | BOUGIVAL |
| --- | --- |

—

BOUGIVAL

| — | BUC |
| --- | --- |

—

BUC

| — | LA CELLE-SAINT-CLOUD |
| --- | --- |

—

LA CELLE-SAINT-CLOUD

| — | CHAMBOURCY |
| --- | --- |

—

CHAMBOURCY

| — | CHATEAUFORT |
| --- | --- |

—

CHATEAUFORT

| — | CHAVENAY |
| --- | --- |

—

CHAVENAY

| — | LE CHESNAY |
| --- | --- |

—

LE CHESNAY

| — | LES CLAYES-SOUS-BOIS |
| --- | --- |

—

LES CLAYES-SOUS-BOIS

| — | CROISSY-SUR-SEINE |
| --- | --- |

—

CROISSY-SUR-SEINE

| — | ELANCOURT |
| --- | --- |

—

ELANCOURT

| — | L’ETANG-LA-VILLE |
| --- | --- |

—

L’ETANG-LA-VILLE

| — | FONTENAY-LE-FLEURY |
| --- | --- |

—

FONTENAY-LE-FLEURY

| — | FOURQUEUX |
| --- | --- |

—

FOURQUEUX

| — | GUYANCOURT |
| --- | --- |

—

GUYANCOURT

| — | JOUY-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

JOUY-EN-JOSAS

| — | LES LOGES-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

LES LOGES-EN-JOSAS

| — | LOUVECIENNES |
| --- | --- |

—

LOUVECIENNES

| — | MAGNY-LES-HAMEAUX |
| --- | --- |

—

MAGNY-LES-HAMEAUX

| — | MAREIL-MARLY |
| --- | --- |

—

MAREIL-MARLY

| — | MARLY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

MARLY-LE-ROI

| — | MAUREPAS |
| --- | --- |

—

MAUREPAS

| — | MONTIGNY-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

MONTIGNY-LE-BRETONNEUX

| — | NOISY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

NOISY-LE-ROI

| — | LE PECQ |
| --- | --- |

—

LE PECQ

| — | PLAISIR |
| --- | --- |

—

PLAISIR

| — | LE PORT-MARLY |
| --- | --- |

—

LE PORT-MARLY

| — | RENNEMOULIN |
| --- | --- |

—

RENNEMOULIN

| — | ROCQUENCOURT |
| --- | --- |

—

ROCQUENCOURT

| — | SAINT-NOM-LA-BRETECHE |
| --- | --- |

—

SAINT-NOM-LA-BRETECHE

| — | TOUSSUS-LE-NOBLE |
| --- | --- |

—

TOUSSUS-LE-NOBLE

| — | TRAPPES |
| --- | --- |

—

TRAPPES

| — | VELIZY-VILLACOUBLAY |
| --- | --- |

—

VELIZY-VILLACOUBLAY

| — | VERSAILLES |
| --- | --- |

—

VERSAILLES

| — | LE VESINET |
| --- | --- |

—

LE VESINET

| — | VILLEPREUX |
| --- | --- |

—

VILLEPREUX

| — | VIROFLAY |
| --- | --- |

—

VIROFLAY

| — | VOISINS-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

VOISINS-LE-BRETONNEUX

20.12.2020

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

11.12.2020–20.12.2020

| Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A) |
| --- |
| — | ALBITRECCIA |

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

—

ALBITRECCIA

| — | APPIETTO |
| --- | --- |

—

APPIETTO

| — | CALCATOGGIO |
| --- | --- |

—

CALCATOGGIO

| — | CANNELLE |
| --- | --- |

—

CANNELLE

| — | CASAGLIONE |
| --- | --- |

—

CASAGLIONE

| — | CAURO |
| --- | --- |

—

CAURO

| — | COGNOCOLI-MONTICCHI |
| --- | --- |

—

COGNOCOLI-MONTICCHI

| — | CUTTOLI-CORTICCHIATO |
| --- | --- |

—

CUTTOLI-CORTICCHIATO

| — | ECCICA-SUARELLA |
| --- | --- |

—

ECCICA-SUARELLA

| — | OCANA |
| --- | --- |

—

OCANA

| — | PERI |
| --- | --- |

—

PERI

| — | PIETROSELLA |
| --- | --- |

—

PIETROSELLA

| — | SARI-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SARI-D\’ORCINO

| — | SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO

| — | TAVACO |
| --- | --- |

—

TAVACO

| — | VALLE-DI-MEZZANA |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-MEZZANA

| — | VILLANOVA |
| --- | --- |

—

VILLANOVA

18.12.2020

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

10.12.2020–18.12.2020

Les communes suivantes dans le département Nord (59)

| — | BOUSBECQUE |
| --- | --- |

—

BOUSBECQUE

| — | COMINES |
| --- | --- |

—

COMINES

| — | HALLUIN |
| --- | --- |

—

HALLUIN

| — | LINSELLES |
| --- | --- |

—

LINSELLES

| — | NEUVILLE-EN-FERRAIN |
| --- | --- |

—

NEUVILLE-EN-FERRAIN

| — | RONCQ |
| --- | --- |

—

RONCQ

| — | WERVICQ-SUD |
| --- | --- |

—

WERVICQ-SUD

26.12.2020

Medlemsstat: Tyskland

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Gemeinde Galmsbüll |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

| — | Gemeinde Ockholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ockholm

| — | Hallig Gröde |
| --- | --- |

—

Hallig Gröde

| — | Hallig Langeneß |
| --- | --- |

—

Hallig Langeneß

| — | Gemeinde Wyk auf Föhr |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wyk auf Föhr

| — | Gemeinde Wrixum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wrixum

| — | Gemeinde Oevenum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oevenum

10.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Oland |
| --- | --- |

—

Hallig Oland

2.12.2020–10.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21

| — | Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Groß Kummerfeld |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Kummerfeld

| — | Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21

| — | Stadt Wahlstedt |
| --- | --- |

—

Stadt Wahlstedt

| — | Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206

| — | Gemeinde Bark |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bark

| — | Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187)

| — | Gemeinde Hartenholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hartenholm

| — | Gemeinde Hasenmoor |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hasenmoor

| — | Gemeinde Bimöhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bimöhlen

| — | Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn

| — | Gemeinde Gönnebek |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gönnebek

14.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

6.12.2020–14.12.2020

Kreisfreie Stadt Neumünster

| — | von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart / Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße |
| --- | --- |

—

von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart / Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße

14.12.2020

Landkreis Plön

| — | Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg

| — | Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg

14.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog

| — | Gemeinde Aventoft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Aventoft

| — | Gemeinde Ellhöft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ellhöft

| — | Gemeinde Süderlügum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Süderlügum

| — | Gemeinde Westre |
| --- | --- |

—

Gemeinde Westre

| — | Gemeinde Ladelund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ladelund

| — | Gemeinde Achtrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Achtrup

| — | Gemeinde Karlum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karlum

| — | Gemeinde Lexgaard |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lexgaard

| — | Gemeinde Galmsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Leck |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leck

| — | Gemeinde Sprakebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprakebüll

| — | Gemeinde Stadum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadum

| — | Gemeinde Enge-Sande |
| --- | --- |

—

Gemeinde Enge-Sande

| — | Gemeinde Bargum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bargum

| — | Gemeinde Stedesand |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stedesand

| — | Gemeinde Langenhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langenhorn

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

16.12.2020–24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Hooge |
| --- | --- |

—

Hallig Hooge

| — | Hallig Süderoog |
| --- | --- |

—

Hallig Süderoog

| — | Hallig Südfall |
| --- | --- |

—

Hallig Südfall

19.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

11.12.2020–19.12.2020

| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| --- |
| Landkreis Vorpommern-Rügen







  — | Gemeinde Ostseebad Prerow |

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

—

Gemeinde Ostseebad Prerow

| — | Gemeinde Wieck a. Darß |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wieck a. Darß

| — | Gemeinde Pruchten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pruchten

| — | Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp |
| --- | --- |

—

Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp

| — | Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf

| — | Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

10.12.2020–18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Dreschvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dreschvitz

| — | Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz

| — | Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen

| — | Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow

| — | Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz

| — | Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz

| — | Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz

| — | Hansestadt Stralsund |
| --- | --- |

—

Hansestadt Stralsund

| — | Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

10.12.2020–18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal

| — | Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf

| — | Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow

| — | Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow

| — | Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf

| — | Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf

| — | Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow

| — | Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf |
| --- | --- |

—

Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf

17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

9.12.2020–17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof

| — | Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin

| — | Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow

| — | Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

15.12.2020–

23.12.2020

Landkreis Nordwestmecklenburg

| — | Gemeinde Boiensdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boiensdorf

| — | Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow

| — | Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf

17.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen)

| — | Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf

23.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog - Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog - Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Friedrichskoog - Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichskoog - Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144)

| — | Gemeinde Trennewurth - Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trennewurth - Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße

| — | Gemeinde Helse |
| --- | --- |

—

Gemeinde Helse

| — | Stadt Marne |
| --- | --- |

—

Stadt Marne

| — | Gemeinde Marnerdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marnerdeich

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

| — | Gemeinde Volsemenhusen - Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Volsemenhusen - Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen

| — | Gemeinde Ramhusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ramhusen

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Barlt - Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barlt - Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße

| — | Gemeinde Dingen - das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dingen - das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße

| — | Gemeinde Eddelak - das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eddelak - das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138

| — | Stadt Brunsbüttel - Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK |
| --- | --- |

—

Stadt Brunsbüttel - Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK

31.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

23.12.2020–31.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Rechlin - Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rechlin - Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen

| — | Gemeinde Mirow - Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz

| — | Gemeinde Schwarz - Ortschaften Schwarz, Buschhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarz - Ortschaften Schwarz, Buschhof

| — | Gemeinde Lärz - Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle

| — | Gemeinde Buchholz - Ortschaft Buchholz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buchholz - Ortschaft Buchholz

| — | Gemeinde Priborn - Ortschaften Kolkhof, Priborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priborn - Ortschaften Kolkhof, Priborn

| — | Gemeinde Südmüritz - Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Südmüritz - Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow

| — | Gemeinde Melz - Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melz - Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide

| — | Gemeinde Kieve - Ortschaft Kieve |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kieve - Ortschaft Kieve

7.1.2021

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof

30.12.2020–7.1.2021

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Gemeinde Wittstock/Dosse - Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittstock/Dosse - Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow

| — | Gemeinde Rheinsberg - Gemarkung Flecken Zechlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rheinsberg - Gemarkung Flecken Zechlin

7.1.2021

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cuxhaven

| — | innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:
  Von der Elbe her kommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade |
| --- | --- |

—

innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:

Von der Elbe her kommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade

31.12.2020

| Landkreis Stade







  — | Gemeinde Balje:
  „Itzwördener Straße” ab der Landkreisgrenze Stade / Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße / Bahnhofstraße / Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze) |
| --- | --- |

Landkreis Stade

—

Gemeinde Balje:

„Itzwördener Straße” ab der Landkreisgrenze Stade / Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße / Bahnhofstraße / Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze)

31.12.2020

Medlemsstat: Nederländerna

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal. |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Province: Gelderland

1.

From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal.

| 2. | Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat.

| 3. | Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat.

| 4. | Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat.

| 5. | Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg.

| 6. | Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river). |
| --- | --- |

6.

Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river).

| 7. | Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg. |
| --- | --- |

7.

Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg.

| 8. | Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk. |
| --- | --- |

8.

Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk.

| 9. | Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat.

| 10. | Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat. |
| --- | --- |

10.

Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat.

| 11. | Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg.

| 12. | Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat. |
| --- | --- |

12.

Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat.

| 13. | Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen. |
| --- | --- |

13.

Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen.

| 14. | Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat. |
| --- | --- |

14.

Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat.

| 15. | Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river “de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river “de Waal” until Waalbandijk.

| 16. | Follow Waalbandijk in eastern direction allong “pad langs ganzenkuil” until Deest. |
| --- | --- |

16.

Follow Waalbandijk in eastern direction allong “pad langs ganzenkuil” until Deest.

| 17. | Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg.

| 18. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat. |
| --- | --- |

18.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat.

| 19. | Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

19.

Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat.

| 20. | Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan. |
| --- | --- |

20.

Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan.

| 21. | Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water). |
| --- | --- |

21.

Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water).

| 22. | Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

22.

Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50.

| 23. | Follow A50 in southern direction until Graafsebaan. |
| --- | --- |

23.

Follow A50 in southern direction until Graafsebaan.

| 24. | Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel. |
| --- | --- |

24.

Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel.

| 25. | Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel. |
| --- | --- |

25.

Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel.

| 26. | Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch. |
| --- | --- |

26.

Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch.

| 27. | Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat.

| 28. | Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg. |
| --- | --- |

28.

Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg.

| 29. | Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf. |
| --- | --- |

29.

Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf.

| 30. | Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham. |
| --- | --- |

30.

Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham.

| 31. | From De Lithse Ham crossing the rivers “Maas” and “Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk. |
| --- | --- |

31.

From De Lithse Ham crossing the rivers “Maas” and “Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk.

| 32. | Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef. |
| --- | --- |

32.

Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef.

| 33. | Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat.

| 34. | Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad. |
| --- | --- |

34.

Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad.

| 35. | Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

35.

Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat.

| 36. | Follow Groenestraat in northern direction until “de Linge” (river). |
| --- | --- |

36.

Follow Groenestraat in northern direction until “de Linge” (river).

| 37. | Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835). |
| --- | --- |

37.

Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835).

| 38. | Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the “Amsterdam-Rijnkanaal”. |
| --- | --- |

38.

Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the “Amsterdam-Rijnkanaal”.

29.11.2020

| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |
| --- | --- |

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

21.11.2020–29.11.2020

| 1. | From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the “Nederrijn” towards Veerweg. |
| --- | --- |

1.

From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the “Nederrijn” towards Veerweg.

| 2. | Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat.

| 3. | Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk. |
| --- | --- |

3.

Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk.

| 4. | Follow Grebbedijk in eastern direction turning into “Nederrijn’ until Wolfswaard. |
| --- | --- |

4.

Follow Grebbedijk in eastern direction turning into “Nederrijn’ until Wolfswaard.

| 5. | Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk. |
| --- | --- |

5.

Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk.

| 6. | Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat.

| 7. | Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel. |
| --- | --- |

7.

Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel.

| 8. | Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6. |
| --- | --- |

8.

Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6.

| 9. | Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat.

| 10. | Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg. |
| --- | --- |

10.

Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg.

| 11. | Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat.

| 12. | Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track. |
| --- | --- |

12.

Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track.

| 13. | Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg. |
| --- | --- |

13.

Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg.

| 14. | Follow Leigraafseweg in southern direction until A15. |
| --- | --- |

14.

Follow Leigraafseweg in southern direction until A15.

| 15. | Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf. |
| --- | --- |

15.

Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf.

| 16. | Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat.

| 17. | Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg. |
| --- | --- |

17.

Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg.

| 18. | Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat. |
| --- | --- |

18.

Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat.

| 19. | Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg.

| 20. | Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

20.

Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk.

| 21. | Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing “de Waal” until Uiterwaard. |
| --- | --- |

21.

Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing “de Waal” until Uiterwaard.

| 22. | Cross Uiterwaard until Dijk. |
| --- | --- |

22.

Cross Uiterwaard until Dijk.

| 23. | Follow Dijk in southern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Dijk in southern direction until Molenstraat.

| 24. | Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat. |
| --- | --- |

24.

Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat.

| 25. | Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

25.

Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 26. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat. |
| --- | --- |

26.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat.

| 27. | Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat.

| 28. | Follow Koningstraat in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

28.

Follow Koningstraat in eastern direction until A50.

| 29. | Follow A50 in southern direction until Ficarystraat. |
| --- | --- |

29.

Follow A50 in southern direction until Ficarystraat.

| 30. | Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk. |
| --- | --- |

30.

Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk.

| 31. | Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg. |
| --- | --- |

31.

Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg.

| 32. | Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat. |
| --- | --- |

32.

Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat.

| 33. | Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat.

| 34. | Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan. |
| --- | --- |

34.

Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan.

| 35. | Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845. |
| --- | --- |

35.

Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845.

| 36. | Follow N845 in southern direction until A326. |
| --- | --- |

36.

Follow N845 in southern direction until A326.

| 37. | Follow A326 in western direction until A50. |
| --- | --- |

37.

Follow A326 in western direction until A50.

| 38. | Follow A50 in southern direction until Berghemseweg. |
| --- | --- |

38.

Follow A50 in southern direction until Berghemseweg.

| 39. | Follow Berghemseweg in western direction until railway track. |
| --- | --- |

39.

Follow Berghemseweg in western direction until railway track.

| 40. | Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel. |
| --- | --- |

40.

Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel.

| 41. | Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg. |
| --- | --- |

41.

Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg.

| 42. | Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg. |
| --- | --- |

42.

Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg.

| 43. | Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat. |
| --- | --- |

43.

Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat.

| 44. | Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg. |
| --- | --- |

44.

Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg.

| 45. | Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat. |
| --- | --- |

45.

Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat.

| 46. | Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg. |
| --- | --- |

46.

Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg.

| 47. | Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg. |
| --- | --- |

47.

Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg.

| 48. | Follow Lithseweg crossing “de Maas” until Maasdijk. |
| --- | --- |

48.

Follow Lithseweg crossing “de Maas” until Maasdijk.

| 49. | Follow Maasdijk in northern direction crossing “de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

49.

Follow Maasdijk in northern direction crossing “de Waal” until Waalbandijk.

| 50. | Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan. |
| --- | --- |

50.

Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan.

| 51. | Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg. |
| --- | --- |

51.

Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg.

| 52. | Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan. |
| --- | --- |

52.

Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan.

| 53. | Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg. |
| --- | --- |

53.

Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg.

| 54. | Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg. |
| --- | --- |

54.

Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg.

| 55. | Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg. |
| --- | --- |

55.

Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg.

| 56. | Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat. |
| --- | --- |

56.

Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat.

| 57. | Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

57.

Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat.

| 58. | Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat. |
| --- | --- |

58.

Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat.

| 59. | Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat. |
| --- | --- |

59.

Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat.

| 60. | Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg. |
| --- | --- |

60.

Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg.

| 61. | Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg. |
| --- | --- |

61.

Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg.

| 62. | Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk. |
| --- | --- |

62.

Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk.

| 63. | Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry. |
| --- | --- |

63.

Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry.

7.12.2020

| 1. | From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river).

| 14. | Follow “de Maas” in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow “de Maas” in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

29.11.2020–7.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg.

| 2. | Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg. |
| --- | --- |

2.

Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg.

| 3. | Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

3.

Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat.

| 4. | Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg. |
| --- | --- |

4.

Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg.

| 5. | Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk. |
| --- | --- |

5.

Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk.

| 6. | IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10. |
| --- | --- |

6.

IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10.

| 7. | Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337). |
| --- | --- |

7.

Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337).

| 8. | Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg.

| 9. | Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg. |
| --- | --- |

9.

Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg.

| 10. | Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water). |
| --- | --- |

10.

Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water).

| 11. | Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat. |
| --- | --- |

11.

Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat.

| 12. | Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg. |
| --- | --- |

12.

Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg.

| 13. | Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water). |
| --- | --- |

13.

Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water).

| 14. | Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348). |
| --- | --- |

14.

Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348).

| 15. | Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg. |
| --- | --- |

15.

Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg.

| 16. | Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg. |
| --- | --- |

16.

Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg.

| 17. | Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg. |
| --- | --- |

17.

Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg.

| 18. | Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan. |
| --- | --- |

18.

Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan.

| 19. | Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan. |
| --- | --- |

19.

Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan.

| 20. | Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348). |
| --- | --- |

20.

Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348).

| 21. | Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg. |
| --- | --- |

21.

Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg.

| 22. | Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water). |
| --- | --- |

22.

Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water).

| 23. | IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk. |
| --- | --- |

23.

IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk.

| 24. | Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water). |
| --- | --- |

24.

Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water).

| 25. | Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

25.

Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg.

| 26. | Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

26.

Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 27. | Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg. |
| --- | --- |

27.

Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg.

| 28. | Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

28.

Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg.

| 29. | Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

29.

Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg.

| 30. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water). |
| --- | --- |

30.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water).

| 31. | Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen. |
| --- | --- |

31.

Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen.

| 32. | Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

32.

Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1.

| 33. | A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg. |
| --- | --- |

33.

A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg.

| 34. | Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring). |
| --- | --- |

34.

Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring).

| 35. | Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan. |
| --- | --- |

35.

Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan.

| 36. | J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344). |
| --- | --- |

36.

J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344).

| 37. | Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg. |
| --- | --- |

37.

Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg.

| 38. | Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg. |
| --- | --- |

38.

Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg.

| 39. | Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg. |
| --- | --- |

39.

Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg.

| 40. | Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg. |
| --- | --- |

40.

Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg.

| 41. | Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg. |
| --- | --- |

41.

Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg.

| 42. | Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg. |
| --- | --- |

42.

Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg.

| 43. | Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg. |
| --- | --- |

43.

Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg.

| 44. | Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

44.

Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 45. | Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg. |
| --- | --- |

45.

Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg.

| 46. | Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan. |
| --- | --- |

46.

Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan.

| 47. | Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan. |
| --- | --- |

47.

Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan.

| 48. | Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg. |
| --- | --- |

48.

Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg.

| 49. | Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent. |
| --- | --- |

49.

Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent.

13.12.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

5.12.2020– 13.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer.

| 2. | Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril. |
| --- | --- |

2.

Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril.

| 3. | Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal. |
| --- | --- |

3.

Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal.

| 4. | Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388). |
| --- | --- |

4.

Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388).

| 5. | Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat. |
| --- | --- |

5.

Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat.

| 6. | S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg. |
| --- | --- |

6.

S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg.

| 7. | Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep. |
| --- | --- |

7.

Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep.

| 8. | Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen. |
| --- | --- |

8.

Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen.

| 9. | Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat. |
| --- | --- |

9.

Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat.

| 10. | Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983). |
| --- | --- |

10.

Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983).

| 11. | Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk. |
| --- | --- |

11.

Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk.

| 12. | Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord. |
| --- | --- |

12.

Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord.

| 13. | Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde. |
| --- | --- |

13.

Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde.

| 14. | Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden. |
| --- | --- |

14.

Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden.

| 15. | Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg. |
| --- | --- |

15.

Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg.

| 16. | Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

16.

Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 17. | Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep. |
| --- | --- |

17.

Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep.

| 18. | Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

18.

Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 19. | A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg. |
| --- | --- |

19.

A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg.

| 20. | Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg. |
| --- | --- |

20.

Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg.

| 21. | Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt. |
| --- | --- |

21.

Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt.

| 22. | Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg. |
| --- | --- |

22.

Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg.

| 23. | Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt. |
| --- | --- |

23.

Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt.

| 24. | Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding. |
| --- | --- |

24.

Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding.

| 25. | Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan. |
| --- | --- |

25.

Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan.

| 26. | Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan. |
| --- | --- |

26.

Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan.

| 27. | Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Myanmar/Burmaniastraat. |
| --- | --- |

27.

Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Myanmar/Burmaniastraat.

| 28. | Myanmar/Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart. |
| --- | --- |

28.

Myanmar/Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart.

| 29. | Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg. |
| --- | --- |

29.

Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg.

| 30. | Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte. |
| --- | --- |

30.

Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte.

| 31. | Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane. |
| --- | --- |

31.

Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane.

| 32. | Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane. |
| --- | --- |

32.

Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane.

| 33. | Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel. |
| --- | --- |

33.

Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel.

| 34. | De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei. |
| --- | --- |

34.

De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei.

| 35. | Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed. |
| --- | --- |

35.

Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed.

| 36. | It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen. |
| --- | --- |

36.

It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen.

| 37. | De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

37.

De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 38. | Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart. |
| --- | --- |

38.

Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart.

| 39. | Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355. |
| --- | --- |

39.

Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355.

| 40. | N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze. |
| --- | --- |

40.

N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze.

| 41. | De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei. |
| --- | --- |

41.

De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei.

| 42. | Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei. |
| --- | --- |

42.

Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei.

| 43. | Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei. |
| --- | --- |

43.

Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei.

| 44. | Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei. |
| --- | --- |

44.

Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei.

| 45. | Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei. |
| --- | --- |

45.

Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei.

| 46. | Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei. |
| --- | --- |

46.

Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei.

| 47. | Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358). |
| --- | --- |

47.

Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358).

| 48. | Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip. |
| --- | --- |

48.

Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip.

| 49. | Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei. |
| --- | --- |

49.

Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei.

| 50. | Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs. |
| --- | --- |

50.

Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.

| 51. | Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip. |
| --- | --- |

51.

Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip.

11.12.2020

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

3.12.2020– 11.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei.

| 2. | Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg. |
| --- | --- |

2.

Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg.

| 3. | Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl. |
| --- | --- |

3.

Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl.

| 4. | Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal. |
| --- | --- |

4.

Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal.

| 5. | Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg. |
| --- | --- |

5.

Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg.

| 6. | Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water). |
| --- | --- |

6.

Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water).

| 7. | Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg. |
| --- | --- |

7.

Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg.

| 8. | Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg. |
| --- | --- |

8.

Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg.

| 9. | Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp. |
| --- | --- |

9.

Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp.

| 10. | Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water). |
| --- | --- |

10.

Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water).

| 11. | Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk. |
| --- | --- |

11.

Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk.

| 12. | Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane. |
| --- | --- |

12.

Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane.

| 13. | Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed. |
| --- | --- |

13.

Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed.

| 14. | Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

14.

Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 15. | Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water). |
| --- | --- |

15.

Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water).

| 16. | Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water). |
| --- | --- |

16.

Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water).

| 17. | Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water). |
| --- | --- |

17.

Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water).

| 18. | De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water). |
| --- | --- |

18.

De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water).

| 19. | Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water). |
| --- | --- |

19.

Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water).

| 20. | Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water). |
| --- | --- |

20.

Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water).

| 21. | Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte. |
| --- | --- |

21.

Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte.

| 22. | Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei. |
| --- | --- |

22.

Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei.

| 23. | Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane. |
| --- | --- |

23.

Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane.

| 24. | Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender. |
| --- | --- |

24.

Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender.

| 25. | Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige. |
| --- | --- |

25.

Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige.

| 26. | Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water). |
| --- | --- |

26.

Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water).

| 27. | De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water). |
| --- | --- |

27.

De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water).

| 28. | Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei. |
| --- | --- |

28.

Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei.

| 29. | Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk. |
| --- | --- |

29.

Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk.

| 30. | Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating. |
| --- | --- |

30.

Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating.

| 31. | Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren. |
| --- | --- |

31.

Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren.

| 32. | Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk. |
| --- | --- |

32.

Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk.

| 33. | Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei. |
| --- | --- |

33.

Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei.

| 34. | Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk. |
| --- | --- |

34.

Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk.

| 35. | Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water). |
| --- | --- |

35.

Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water).

| 36. | Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne. |
| --- | --- |

36.

Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne.

| 37. | De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei. |
| --- | --- |

37.

De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei.

| 38. | Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water). |
| --- | --- |

38.

Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water).

| 39. | IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen. |
| --- | --- |

39.

IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen.

22.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

14.12.2020– 22.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan.

| 2. | De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

2.

De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg.

| 3. | De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan. |
| --- | --- |

3.

De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan.

| 4. | De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

4.

De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk.

| 5. | De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

5.

De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 6. | De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade. |
| --- | --- |

6.

De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade.

| 7. | De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

7.

De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 8. | Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot. |
| --- | --- |

8.

Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot.

| 9. | De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg. |
| --- | --- |

9.

De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg.

| 10. | De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp. |
| --- | --- |

10.

De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp.

| 11. | De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198. |
| --- | --- |

11.

De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198.

| 12. | De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel. |
| --- | --- |

12.

De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel.

| 13. | De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12. |
| --- | --- |

13.

De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12.

| 14. | De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2. |
| --- | --- |

14.

De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2.

| 15. | De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

15.

De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210.

| 16. | De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat. |
| --- | --- |

16.

De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat.

| 17. | De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek. |
| --- | --- |

17.

De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek.

| 18. | De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg. |
| --- | --- |

18.

De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg.

| 19. | De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg. |
| --- | --- |

19.

De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg.

| 20. | De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg. |
| --- | --- |

20.

De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg.

| 21. | De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat. |
| --- | --- |

21.

De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat.

| 22. | De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat. |
| --- | --- |

22.

De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat.

| 23. | De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat. |
| --- | --- |

23.

De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat.

| 24. | De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers. |
| --- | --- |

24.

De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers.

| 25. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg. |
| --- | --- |

25.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg.

| 26. | De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

26.

De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210.

| 27. | De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg. |
| --- | --- |

27.

De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg.

| 28. | De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde. |
| --- | --- |

28.

De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde.

| 29. | De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

29.

De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 30. | De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade. |
| --- | --- |

30.

De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade.

| 31. | De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort. |
| --- | --- |

31.

De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort.

| 32. | De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk. |
| --- | --- |

32.

De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk.

| 33. | De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel. |
| --- | --- |

33.

De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel.

| 34. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad. |
| --- | --- |

34.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad.

| 35. | Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456. |
| --- | --- |

35.

Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456.

| 36. | De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207. |
| --- | --- |

36.

De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207.

| 37. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11. |
| --- | --- |

37.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11.

24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

16.12.2020–24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201.

| 2. | De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232. |
| --- | --- |

2.

De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232.

| 3. | De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9. |
| --- | --- |

3.

De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9.

| 4. | De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

4.

De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4.

| 5. | De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA. |
| --- | --- |

5.

De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA.

| 6. | Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg. |
| --- | --- |

6.

Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg.

| 7. | De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212. |
| --- | --- |

7.

De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212.

| 8. | De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463. |
| --- | --- |

8.

De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463.

| 9. | De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg. |
| --- | --- |

9.

De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg.

| 10. | De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije. |
| --- | --- |

10.

De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije.

| 11. | De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije. |
| --- | --- |

11.

De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije.

| 12. | De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije. |
| --- | --- |

12.

De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije.

| 13. | De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg. |
| --- | --- |

13.

De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg.

| 14. | De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg. |
| --- | --- |

14.

De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg.

| 15. | De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg. |
| --- | --- |

15.

De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg.

| 16. | Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat. |
| --- | --- |

16.

Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat.

| 17. | Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg. |
| --- | --- |

17.

Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg.

| 18. | Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad. |
| --- | --- |

18.

Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad.

| 19. | Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg. |
| --- | --- |

19.

Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg.

| 20. | Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat. |
| --- | --- |

20.

Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat.

| 21. | G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat. |
| --- | --- |

21.

G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat.

| 22. | J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat. |
| --- | --- |

22.

J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat.

| 23. | Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop. |
| --- | --- |

23.

Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop.

| 24. | Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg. |
| --- | --- |

24.

Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg.

| 25. | Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207 |
| --- | --- |

25.

Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207

| 26. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

26.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4.

28.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

20.12.2020–28.12.2020

Medlemsstat: Polen

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim |
| Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 1.1.2021 |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 24.12.2020–1.1.2021 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 5.1.2021 |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 28.12.2020–5.1.2021 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim

Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

1.1.2021

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

24.12.2020–1.1.2021

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

5.1.2021

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

28.12.2020–5.1.2021

Medlemsstat: Sverige

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 19.12.2020 |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 11.12.2020–19.12.2020 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

19.12.2020

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

11.12.2020–19.12.2020

---